
% Pár poznámek k novému CSTeXu
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% 5. 2. 1996                                        Petr Olšák
% Zpracovat formátem csplain, kódování ISO8859-2

\magnification\magstep1

%\input cncent 
% Můžete zrušit komentář, máte-li PostScriptový font NewCenturySchlbk

\chyph
\newcount\itemnum                 % Číslované položky
\raggedbottom                     % Vynechat dole na stránce příp. místo
\emergencystretch=2em

\font\mflogo=logo10               % METAFONT logo

\def\,{\thinspace}
\def\csori{$\cal C\kern-.1667em\lower.5ex\hbox{$\cal S$}\kern-.075em $}
\def\cs#1{\csori\ifx-#1\hbox{-}\else#1\fi}
\def\mf{{\mflogo META}\-{\mflogo FONT}}
\def\twoe{$2_{\textstyle\varepsilon}$}
\def\LaTeX{L\kern-.36em\raise.5ex\hbox{\sevenrm A}\kern-.12em\TeX}
\def\ps{Post\-Script}
\def\clqq{\char254 }
\def\crqq{{\edef\iSF{\spacefactor\the\spacefactor}\char255 \iSF\relax}}
\def\uv{\bgroup\aftergroup\closequotes\leavevmode\clqq\let\next=}
\def\closequotes{\unskip\crqq\relax}
\def\begitems{\medskip\bgroup\catcode`\*=13 \narrower}
\def\enditems{\par\egroup\medskip}
{\catcode`\*=13 \gdef*{\par\noindent\llap{$\bullet$\ }\ignorespaces}
\gdef\numerate{%                         \numerate napsat těsně za \begitems
  \def*{\par\advance\itemnum by1\noindent
    \llap{\bf\the\itemnum. }\ignorespaces}}}

\font\titlefont=\fontname\tenbf\space scaled\magstep2

\def\title#1\par{\centerline{\titlefont #1}\bigskip}
\def\sub#1\par{\vskip1.5\bigskipamount\goodbreak\noindent{\bf #1}\par
  \nobreak\medskip}
\def\Ad #1. {\medskip\noindent{\bf Ad #1. }}

\title Pár poznámek k~novému CS\TeX{}u
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\noindent Petr Olšák \hfill 5.~února 1996 \medskip

\sub Trocha historie
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Původní \cs\TeX{} vyšel z~projektu Oldřicha Ulrycha se záměrem nabídnout
uživatelům, kteří problematice (aspoň zpočátku) nechtějí rozumět příliš do
hloubky, snadně obsluhovatelný instalační balík. Šlo o~to, abychom pro
člověka, který jedním dechem položí dvě otázky \uv{co je to \TeX{} a mohl
bych jej vyzkoušet na svém PC?}, měli připravenou nějakou odpověď na otázku
první a {\it snadnou\/} odpověď na otázku druhou: \uv{tu máš diskety a
vyzkoušej si to}.

Hlavní pilíř práce spočíval tedy v~sestavení funkční instalace pro DOS
z~veřejně dostupných PD (in public domain) programů. Původně se
jednalo o~programy z~Sb\TeX{}u a později o~programy
z~em\TeX{}u. Samozřejmě tam byla zahrnuta též práce programátorů
z~našich zemí. Bylo totiž potřeba doplnit převzaté programy o~další
nástroje pro pořizování dokumentů v~českém a slovenském jazyce. Také
byla snaha pokud možno co nejvíce ulehčit život řadovému
uživateli. Znamená to, že uživatel by například neměl být nucen při
běžných požadavcích číst mnohdy velmi rozsáhlou, nepřehlednou a
nesourodou dokumentaci jednotlivých balíků PD programů, ze kterých
cílový balík sestával.

V~prehistorické době \cs\TeX{}u (1990--92) byla situace z~jedné strany
obtížná, protože plno věcí pro podporu češtiny a slovenštiny bylo teprve ve
vývoji. Z~druhé strany však byla situace jednodušší, protože pod pojmem
\uv{zkoušet \TeX{} na PC} se jaksi samozřejmě očekávalo prostředí
operačního systému DOS.

V~roce 1993 jsem se zapojil do vytvoření nové verze \cs\TeX{}u,
protože jsem považoval za vhodné zařadit do něj svůj program MNU, který
umožnil vytvářet modifikovatelné a snadno ovladatelné nabídky pro spouštění
jednotlivých \TeX{}ovských úkolů. Program MNU spolupracuje s~poměrně
rozsáhlými DOSovskými dávkami. Je tedy patrné, že i tato verze instalace
se opírala o~jednouživatelský a jednoúlohový operační systém DOS.

Jako autoři instalačního balíku jsme se tehdy domluvili na tom, že
budeme každoročně začleňovat změny a opravy. Proto jsme tehdejší verzi
\cs\TeX{}u nazvali \cs\TeX{}93 a o~rok později s~nepatrnými úpravami byl
dán k~dispozici \cs\TeX{}94. Očekávalo se, že se v~této řadě bude
pokračovat\dots

Dnes máme pro PC různé operační systémy a ten převládající%
\footnote{$^{\dag}$)}{MS Windows}
není shodný s~tím, který mají původní autoři \cs\TeX{}u v~oblibě. Navíc
nemáme jenom PC, ale existují i jiné von Neumannovy strojky, na nich znovu
jiné operační systémy a vše se spojuje do heterogenních, mnohdy dosti
specifických, sítí. Pro tyto podmínky zatím nebyl \cs\TeX{} stavěný.

Mezi původní cíle \cs\TeX{}u je třeba zařadit i snahu po unifikaci řešení
problematiky české a slovenské sazby. To má dvě výhody: Za prvé, šetří se
síly programátorů, kteří podporu pro národní sazbu vytvářejí, protože na
řešení stejného problému nepracují bez vzájemné informovanosti na více
místech současně. Za druhé, šetří se nervy uživatelů, kteří si vzájemně
vyměňují \TeX{}ovské dokumenty a zkušenosti s~\TeX{}em, protože všichni
pracují se stejným produktem.

Tohoto cíle se bohužel nepodařilo dosáhnout.
Dnes se dá těžko posoudit, kolik procent instalací \TeX{}u, na nichž
se pořizuje sazba v~našich národních jazycích, tvoří
\cs\TeX{}. Uděláme anketu aspoň mezi členy \cs TUGu?
Pravděpodobně je procento vysoké, ale existují i lokální
instalace postavené na jiných principech řešení národní problematiky.
Některé takové instalace dokonce přesahují lokální charakter svého
působení. Uveďme například instalaci pana Kasprzaka, která je navíc šířena
prostřednictvím Internetu.


\sub O~názvu
%%%%%%%%%%%%

Logo \cs\TeX{} je zkratkou \uv{český a slovenský \TeX}, což asi každý ví.
Číslo verze za logem odpovídá ročníku, kdy byla verze připravena a šířena.
Očekávalo se, že bude existovat \cs\TeX{}95, protože předcházely verze
\cs\TeX{}93 a \cs\TeX{}94. Bohužel, pro názorový nesoulad mezi účastníky
diskusní skupiny \uv{tzv. tvůrců \cs\TeX{}u} a pro následný absolutní
nezájem těchto účastníků přiložit ruku k~dílu, když už byla stanovena
koncepce a když jsem zveřejnil uvnitř této skupiny alfa verzi, se příprava
na verzi 95 protáhla a byla uvedena až v~roce 1996. Dokumentace se na
současnou verzi \cs\TeX{}u většinou odvolává pod číslem 95, někde se píše
\cs\TeX{}95,6. Uživatele je třeba upozornit, že mezi \cs\TeX{}em 95 a
předchozími verzemi je hodně dosti zásadních rozdílů, viz níže.

Protože od nynější verze platí úmluva, že se jednotlivé moduly
v~\cs\TeX{}u budou opravovat průběžně, nebudou vznikat další verze s~čísly
podle ročníků. Z~toho důvodu bude asi jednodušší říkat nejnovější verzi
prostě \cs\TeX{}. Předchozí verze by se měly pro odlišení důsledně nazývat
\cs\TeX{}94, \cs\TeX{}93 či \cs\TeX{}92. Tuto fintu, a do jisté míry podraz
vůči uživatelům, už známe z~produktu současného \LaTeX{} teamu. Produkt se
překvapivě jmenuje \LaTeX, zatímco to, co jsme byli až dosud zvyklí
\LaTeX{}em nazývat, máme nyní pojmenovávat jako \LaTeX{}2.09. V~dalším
textu budeme tedy slovem \cs\TeX{} označovat verzi \cs\TeX{}95,6.

Žádná jiná varianta počeštění \TeX{}u by se neměla nazývat stejným jménem.
Pouze \cs TUGem oficiálně podporovaná verze má toto jméno. Totéž platí
o~formátech \TeX{}u, které jsou zahrnuty v~\cs\TeX{}u. V~současné době jde
o~jména {\tt csplain}, {\tt csamstex}, {\tt cslamstex}, {\tt cslatex}, {\tt
csamslat} a {\tt cslt209}. Pokud například najdeme na síti \TeX{}ovský
dokument, který bude mít v~úvodním komentáři napsáno \uv{zpracovat formátem
csplain}, mělo by tím být naprosto jednoznačně řečeno, o~co jde.


\sub Vymezení pojmu a struktura \cs\TeX{}u
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Název bychom měli, teď si ještě povíme, co to vlastně ten \cs\TeX{} je.
Dříve jsme měli situaci jednodušší, protože jsme většinou tento název
ztotožňovali s~oněmi devatenácti disketami pro DOS. Ovšem i při takovém
pojetí jsme se dopouštěli některých omylů a nepřesností. Třeba tvrzení, že
\cs\TeX{} je em\TeX{} je omyl. Nebo jiné tvrzení, že pod pojmem \cs\TeX{}
si představím určité seskupení nabídek realizovaných programem MNU, také
není v~pořádku.

V~současné době, kdy s~\cs\TeX{}em pracují uživatelé různých operačních
systémů (OS), je třeba vymezit tento pojem poněkud opatrněji.

\cs\TeX{} pro daný OS se skládá z~těchto komponent:

\begitems  \numerate
* Základ -- \TeX, makra, fonty, ovladače. Fungující pro anglický jazyk.
* Prostředky pro podporu č/s sazby závislé na OS.
* \cs-fonty.
* Makra pro sazbu v~národním prostředí a další podpora nezávislá na OS.
\enditems

\Ad 1. Základ většinou vzniká kompilací Knuthova zdrojového textu {\tt
tex.web} do spustitelného programu pro daný OS. Totéž platí pro \mf. Dále
jsou součástí základu Knuthovy fonty ve tvaru {\tt mf} a makra
společně s~makry dalších autorů. Například makra \LaTeX{}u.
V~neposlední řadě základ musí zahrnovat {\tt dvi} ovladač pro zobrazovací
jednotku v~daném OS, tzv. prohlížeč, a ovladače pro nejběžněji používaná
výstupní zařízení.

Nebývá obvyklé, aby tento základ vznikl v~dílnách českých autorů.
Jako základ se používají PD instalace \TeX{}u pro daný OS.
Například pro DOS a OS/2 se používá jako základ em\TeX, pro UNIX
je použita \TeX{}ovská instalace Karla Berryho. Základ není vhodné označovat
jako součást \cs\TeX{}u ve smyslu vykonané práce autorů \cs\TeX{}u,
ovšem z~pohledu skutečnosti, že bez základu nám to nepojede, zřejmě se
bez označení \uv{součást \cs\TeX{}u} mnohdy neobejdeme.

Základ určuje způsob balení dalších komponent, tj. např. strukturu
použitých adresářů, způsob a typ použitého programu pro vytváření
instalačních modulů (například zip nebo tar), způsob prezentování
dokumentace a případně další náležitosti.

\Ad 2. Abychom mohli pořizovat česky a slovensky psané dokumenty,
potřebujeme některé další prostředky, které jsou závislé na použitém OS.
Například je potřeba zodpovědět otázku, jak a zda vůbec řeší OS pořizování
zdrojových textů \TeX{}u s~národními abecedami. Jedná se třeba o~volbu
editoru a pomůcek k~pořizování textů včetně nabodeníček. Také zde
patří různé konvertory, preprocesory (třeba program vlnka), kontroly
překlepů apod. V~každém OS bude asi tato podpora na jiné úrovni. V~některém
OS můžeme mít navíc různá \uv{vylepšení}, například program MNU.

Ačkoli se některé věci z~této oblasti dají převzít z~nabídky PD programů,
přesto je potřeba udělat v~daném OS kus samostatné programátorské
práce. Vše, co kdokoli pro svůj OS udělá, je v~projektu \cs\TeX{} vítáno.
Například pro UNIXy se v~současné době dají použít fonty v~\hbox{ISO8859-2}
zavedené do X aplikace (například editoru). V~případě Emacsu se dá vkládání
nabodeníček řešit na úrovni maker editoru. Jiná možnost je využít přepínání
tabulky Xmodmap na úrovni X serveru. Pokud například tyto softwarové
pomůcky nabídnou autoři do \cs\TeX{}u pro UNIXy, budeme potěšeni.

\Ad 3. V~každé instalaci \TeX{}u jsou za základní fonty považovány
Knuthovy fonty Computer Modern. Nic na tom nemění skutečnost, že instalace
většinou umí pracovat s~rozsáhlým množstvím dalších, obvykle \ps{}ových,
fontů. Jako základní fonty pro českou a slovenskou sazbu jsou v~\cs\TeX{}u
stanoveny \cs-fonty.

\cs-fonty jsou k~dispozici ve stejném formátu, jako Computer Modern fonty a
navazují na ně. Jedná se tedy o~formáty {\tt mf} a {\tt tfm}, které
jsou přenositelné na libovolný OS.

\Ad 4. Makra \cs\TeX{}u navazují na makra základu a na \cs-fonty.
Ve všech případech jde o~textové soubory přenositelné na libovolný OS.
Makra modifikují formáty, převzaté ze základu (například {\tt plain}, {\tt
latex}) tak, aby se v~nich místo Computer Modern fontů pracovalo
s~\cs-fonty. Dále jsou v~těchto makrech zahrnuty české a slovenské vzory
dělení slov. Výsledné formáty mají před původním názvem předponu {\tt cs},
tj. třeba {\tt csplain}, {\tt cslatex}. Toto jsou oficiální názvy
formátů \cs\TeX{}u.

Kromě maker existují další pomůcky pro českou a slovenskou sazbu,
nezávislé na OS. Uveďme například virtuální fonty v kódování
\cs-fontů, které umožňují sazbu \ps{}ovými fonty v národních jazycích.

\medskip

\uv{\cs\TeX{} pro jistý OS} představuje relativně samostatný celek a je
nabízen na ftp serverech v~samostatných adresářích. Rozličný může být
i způsob distribuce a způsob instalace. Tyto věci se většinou podřizují
způsobům, jaké jsou použity při instalaci základu.

První dvě komponenty jsou závislé na operačním systému, zatímco další dvě
komponenty se v~různých OS neliší. Proto třetí a čtvrtou komponentu
nazýváme {\it jádrem\/} \cs\TeX{}u, které je ve všech OS \uv{skoro} shodné.
Slůvko \uv{skoro} v~sobě zahrnuje pouze nutné transformace textových
souborů, struktury adresářů a názvů souborů z~důvodu specifik daného OS:
máme různé konce řádků pro MAC, DOS a UNIX a některé méněcenné OS
nerozlišují velikosti písmen v~názvech souborů a mají velmi nepříjemné
omezení v~délce názvu.

V~současné době nabízíme \cs\TeX{} pro DOS a OS/2. Základem tohoto \cs\TeX{}u
je em\TeX{}, který je společný pro oba OS. Nad touto instalací lze použitím
balíku {\tt texwin.zip} vytvořit též podporu pro MS Windows.
Dále existuje \cs\TeX{} pro UNIXy, ovšem zatím jen v~plenkách.
Základem je instalace Karla Berryho. Nabízené TARy nyní obsahují jen
převedené jádro \cs\TeX{}u zabalené do struktury adresářů podle základu.
Zatím pro UNIX chybí druhá komponenta. Po jednání s~autory softu
spadajícího do druhé komponenty, se pokusím do \cs\TeX{}u pro UNIX zařadit i
jejich práci. Dále rád přivítám jakoukoli spolupráci s~uživateli Amigy,
MACu, VAXu apod. Nabízím odbornou konzultaci k~problematice \TeX{}u a
okolí, ovšem o~operačních systémech samotných vím velmi málo. Dočkáme se
v~brzké době rozšíření \cs\TeX{}u pro další OS?


\sub Výhody proti předchozí verzi \cs\TeX{}94
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

V~následujících dvou odstavcích si shrneme výhody a nevýhody nové verze
vzhledem ke staré. Tím odpovíme na otázku, zda má pro uživatele smysl
přecházet na novou verzi \cs\TeX{}u.
Nejvýznamnější výhody se dají shrnout do následujících
bodů. První dva body se týkají srovnání \cs\TeX{}u pro DOS, ostatní body
mají obecnější platnost.

\begitems \numerate
* Lepší kompatibilita se současným em\TeX{}em.
* Končí (snad) problémy s~{\tt tex386} kontra různé DOSovské správy paměti.
* Je implicitně zařazeno automatické dogenerování fontů.
* Je zařazen {\tt cslatex} jako c/s varianta \LaTeX{}u \twoe.
* Možnost použít \ps{}ové fonty i v~národní sazbě.
* Nové vzory dělení slov pro češtinu.
* Existuje WWW stránka s~přehledným rozdělením \cs\TeX{}u do modulů.
\enditems

\Ad 1. V~původním balíku byl základ em\TeX{} přebrán jen částečně
a byl kompletně přebalen s~ohledem na potřeby instalace \cs\TeX{}u. Časem
se objevily dvě nevýhody. Za prvé to odporovalo požadavku autora em\TeX{}u
E. Mattese distribuovat em\TeX{} pouze jako celek. Za druhé, E. Mattes
mezitím přešel k~novějším verzím a dramaticky změnil adresářovou strukturu
i syntaxi konfiguračních souborů%
  \footnote{*)}{Takové zásadní změny se v~em\TeX{}u odehrávají zhruba
  s~frekvencí dvou let. Není to poprvé, co se s~tím setkáváme, bohužel.}.
Tím se distribuovaný \cs\TeX{} značně vzdálil od aktuální verze svého
základu a nastaly problémy. Když si někdo vzpomněl, že chce tisknout
jazykem PCL na 600\,dpi tiskárnách, nefungovalo to. Když si sehnal novější
verzi ovladače, kde byla chyba odstraněna, byl zmaten novým jazykem
konfiguračního souboru a strukturou adresářů. Teprve za cenu obrovského
úsilí spojil starý \cs\TeX{} s~novým programem do fungujícího celku.
Podobná věc platila pro bublinkové tiskárny, nové verze grafických karet
monitoru apod. Tyto věci ve starém \cs\TeX{}u podporovány nebyly a
kombinací nových ovladačů em\TeX{}u se starým \cs\TeX{}em přibývaly potíže.

Protože lze předpokládat, že v~budoucnu dojde k~dalším změnám v~em\TeX{}u,
bude pro snadnější obnovování \cs\TeX{}u pro DOS jednodušší převzít základ
beze změn s~originálně balenými ZIPy.

\Ad 2. Potěším všechny zoufalce, kteří chtějí s~DOSem obsloužit více
než 640\,kb paměti pomocí různých berliček, jako je {\tt emm386} a jim
podobné. To s~původní verzí em\TeX{}u nešlo moc dohromady. Současná verze
em\TeX{}u už obsahuje příslušné {\tt exe} programy (např. {\tt
tex386.exe}) ve \uv{vykuchaném} tvaru. Znamená to, že tyto programy
nemají obsluhu rozšířené paměti zahrnutu přímo v~sobě. Místo toho uvedené
programy spolupracují s~dvěma různými podpůrnými nástroji -- {\tt emx} nebo
{\tt rsx}. Nástroj {\tt emx} obsahuje původní Mattesovo pojetí práce
s~rozšířenou pamětí, zatímco {\tt rsx} dokáže spolupracovat s~{\tt emm386}.
Typ podpůrného nástroje si program vybere automaticky v~závislosti na
přítomném (nebo nepřítomném) emulátoru paměti. Důsledkem toho je, že se to
nepere s~Microsoftským pojetím obsluhy rozšířené paměti.

Nedá se předpokládat, že problém paměti v~DOSu je navždy vyřešen. Různé
novější verze zpětně nekompatibilních obsluhovačů paměti mohou znovu
způsobit problémy. Budiž pouze útěchou, že se nemusí kvůli tomu (snad)
měnit verze programů {\tt tex386.exe} a jim podobných, ale stačí vyměnit
příslušný {\tt rsx}. Problémy tohoto typu budou existovat tak dlouho, jak
dlouho bude existovat DOS. Zvrácenost tohoto operačního systému spočívá v~tom,
že nechává na aplikaci, aby se sama nějak vypořádala se vstupem do
rozšířené paměti. Pokud na stejném hardware spustíte nějaký UNIX, bariéra
640\,kb přestává existovat a operační systém nabízí aplikaci tolik
virtuální paměti, kolik se konfiguruje.

\Ad 3. V~\cs\TeX{}u 94 zabíraly převážné množství distribučních disket
bitové mapy \cs-fontů pro nejrůznější tiskárny a v~nejrůznějších
velikostech. Automatické dogenerování bitmap \cs-fontů pak nebylo skoro
potřeba provádět a bylo implicitně vypnuté. Dnes se používá větší množství
typů tiskáren a větší množství fontů. Automatické dogenerování bitmap je
proto implicitně zapnuté. To má pouze tu nevýhodu, že administrátor sítě,
který instaluje \cs\TeX{} do místa zabezpečeného proti zápisu uživatelem,
musí pozměnit obsah konfiguračních souborů, aby se nově generované bitmapy
vytvářely v~místě, kam uživatel zapisovat může. Pokud se vychází z~malého
množství hotových bitových map, existuje ještě druhá nevýhoda. Tou
je skutečnost, že se na fonty zpočátku musí chvíli počkat.

Aby byla trochu kompenzována druhá nevýhoda, jsou v~\cs\TeX{}u zařazeny
knihovny bitových map pro původní čtyři typy podporovaných tiskáren, ovšem
tyto knihovny zahrnují jen nejpoužívanější minimum. Proto nejsou tak
rozsáhlé. Vše mimo tyto výchozí knihovny projde automatickým generováním.

\Ad 4. V~nové verzi \cs\TeX{}u jsme se dočkali převedení \LaTeX{}u
\twoe{} do národního prostředí. Tento formát se nyní nazývá {\tt cslatex}.
V~\cs\TeX{}u pro DOS lze navíc použít původní formát \LaTeX{} 2.09 a lze si
snadno z~nabídky vybrat, která verze \LaTeX{}u bude použita.

Výhody nového \LaTeX{}u \twoe{} vám neřeknu, protože \LaTeX{} nepoužívám.
Kdo jej používá, zřejmě by našel celou řádku argumentů, proč přejít na
\LaTeX{} \twoe.

\Ad 5. V~novém \cs\TeX{}u máte možnost použít základní skupinu
\ps{}ových fontů. Jsou zařazeny virtuální popisy těchto fontů ve stejném
kódování, jako \cs-fonty. Rovněž jsou k~dispozici makra pro {\tt cslatex} i
{\tt csplain}, která umožní snadné použití těchto fontů koncovému
uživateli.

Základní skupina \ps{}ových fontů je instalována v~každém \ps{}o\-vém RIPu,
takže ji kupujete společně s~RIPem v~tiskárně. Do \cs\TeX{}u budou zahrnuty
v~nejbližší době též knihovny bitových map těchto fontů pro nejběžnější
tiskárny v~obvyklých rozlišeních. Potom bude možné si sazbu s~těmito
fonty prohlížet a tisknout na levných tiskárnách. V~činnosti ale nebude
automatické generování nestandardních velikostí, protože popisy kreseb
těchto fontů jsou chráněny licencí a není možné je šířit zdarma.

Pokud použijete rastrovací mechanismus těchto fontů z~PD instalace
Ghostscriptu, tj. místo originálních a licencí chráněných fontů ve formátu
{\tt pfb} použijete volně šířené {\tt gsf}, velmi vás prosím, nevystavujte
takové dokumenty na veřejnosti. Dělali byste \TeX{}u jen ostudu.

Je též přibalen nástroj pro vytvoření dalších virtuálních popisů
libovolných \ps{}ových fontů. Je jím program {\tt a2ac}. Pokud si tedy
koupíte \ps{}ový font ve Standard AdobeEncoding, pak máte možnost jej
použít v~české sazbě v~\TeX{}u. Doporučuje se nekupovat počeštěné varianty
těchto fontů, protože velmi často platí, že počeštěný font znamená pomršený
font. Je daleko lepší využít pro počeštění nástrojů z~\cs\TeX{}u.

\Ad 6. V~novém \cs\TeX{}u jsou použity nové vzory dělení českých slov
od Pavla Ševečka a kol. Tyto vzory jsou podstatně lepší, než vzory dělení
z~\cs\TeX{}u 94. Slovenské vzory dělení zatím bohužel zůstaly beze
změny. Vzory dělení (české i slovenské) jsou navíc uloženy v~souborech
nezávislých na volbě kódování, tj. neovlivní případně jinou volbu vnitřního
kódování \TeX{}u a jsou snadno přenositelné do jiných OS.

\Ad 7. Existuje WWW stránka, která informuje o~současném stavu
\cs\TeX{}u a přehledně ukazuje rozdělení jednotlivých instalací do modulů
(například instalačních ZIPů). Prostřednictvím WWW lze též zkopírovat přímo
do vašeho počítače libovolný modul \cs\TeX{}u nebo kontaktovat autory
modulů elektronickým dopisem.


\sub Nevýhody proti předchozí verzi \cs\TeX{}94
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\begitems \numerate
* Neexistuje snadná obnova předchozí verze na novou.
* Větší nároky na disk.
* Méně komfortní instalační procedura.
* Méně kladen důraz na DOS.
* Menší spolehlivost na rozhraních kompetencí.
* Opravy se budou dělat za chodu.
\enditems

\Ad 1. Předchozí verze \cs\TeX{}u (94 a 93) se od nové velmi výrazně
liší v~adresářové struktuře. Proto při přechodu na novou verzi je nutné
zcela opustit verzi starou. Chcete-li mít obě verze vedle sebe, přejmenujte
starý adresář na jiný název než {\tt emtex} a instalujte nový \cs\TeX{} vedle.
Po přejmenování staré verze bude ještě potřeba pozměnit obsah i jména
spouštěcích dávek staré verze a dále upravit set pro {\tt TEXDIR} v~{\tt
cfg\char92texset.bat}.

\Ad 2. Protože jsme do \cs\TeX{}u zařadili kompletní em\TeX{},
nastávají problémy s~velikostí instalace na disku. Tvůrce em\TeX{}u
Eberhard Mattes se tímto systémem intenzívně zabývá, a tak mu asi je jedno,
že jeho instalace zabírá 50\,MB. Méně jedno to je náhodnému uživateli,
který na svém disku kromě \TeX{}u chce mít plno dalších věcí a \TeX{}
považuje jen jako nezávazný experiment.

Mattes balí do svých ZIPů skupiny software, které se paralelně doplňují.
Například {\tt exe} programy pro DOS i OS/2 jsou ve společném ZIPu. Nebo
dokumentace je jednak anglická a jednak německá. Až poté, co je ZIP
rozbalen na disk se tedy může začít šetřit místem vymazáním zbytečného
softu. Například vymazání všeho, co se týká OS/2, protože máme zatím jenom
DOS, případně vymazání veškeré německé dokumentace, protože raději čteme
anglicky.

Jako kompromis byly vytvořeny tři varianty, definující množinu použitých
ZIPů pro instalaci. Nejmenší varianta \uv{{\tt small}} instaluje funkční
minimum. To vyjde na 17\,MB. Pak se dá například vymazat vše, co patří OS/2
a není použitelné pro DOS a dále německá dokumentace a vše se zredukuje na
13\,MB. Pokud dále problematice velmi rozumíme a víme naprosto přesně, co
budeme potřebovat a co ne, dají se ručně dále vymazávat jednotlivosti, až
dojdeme obvykle k~8\,MB. Pokud odmažeme \LaTeX{} a necháme jen plain,
dostaneme se na hranici 5\,MB. Menší to rozhodně nikdy nebude. Protože
v~průběhu práce se budou generovat formáty a dále fonty, je rozumné pro
minimální nároky počítat obvykle s~20\,MB. Další varianty instalace \uv{{\tt
all}} a \uv{{\tt big}} zaberou po řadě zhruba 38\,MB a 50\,MB.

\Ad 3. Způsob balení Mattesových ZIPů tedy znemožnil elegantní
instalaci jen těch částí \cs\TeX{}u, které skutečně potřebujeme. Proto
nemělo smysl pro novou verzi \cs\TeX{}u použít analogii k~instalačnímu
programu, který známe ze starších verzí.

\Ad 4. Až dosud byla práce autorů v~\cs\TeX{}u nejprve inspirována
jejich vlastními potřebami. Současná verze \cs\TeX{}u pro DOS je asi prvním
balíkem, kdy jsem jako autor balíku nevytvořil toto dílo pro svou vlastní
potřebu, ale pro druhé. Cítím totiž závazek vůči uživatelům DOSu, kteří
novou verzi em\TeX{}u zapracovanou do \cs\TeX{}u potřebují. Skutečně, na
své domácí 286 zůstanu u~verze z~\cs\TeX{}u 94, která se mi podařila
vměstnat včetně starého \LaTeX{}u do 5\,MB na disku. Každý, kdo má pouze
40\,MB disk ví, co to znamená \uv{disková tíseň}. Tam se prostě nová
verze nevejde a ani se nedá zkoušet. V~zaměstnání bych asi také nebyl
uživateli pochválen, kdybych přešel na novou verzi, na kterou nejsou
zvyklí. A~já osobně v~zaměstnání používám \TeX{} skoro výhradně na UNIXu.

Důsledkem tohoto odklonu autorových potřeb od odvedené práce může být, a
pravděpodobně je, méně propracovaný a určitě méně prozkoušený balík.

\Ad 5. Jednotlivé části \cs\TeX{}u dělají různí autoři pod různými
operačními systémy. Výsledná práce pak při opomenutí nemusí zcela zapadat
do koncepce \cs\TeX{}u a vznikají potíže na \uv{rozhraních kompetencí}.
Příkladem je současný balík {\tt cslatex}, který vytvořil Z.~Wagner a
odzkoušel pod svým operačním systémem, kterým je OS/2. Přitom zcela
ignoroval skutečnost, že v~balíku MNU pro DOS jsou pro {\tt cslatex}
připraveny položky v~menu a dávky. Tyto dávky ovšem s~dodaným balíkem
neuměly pracovat. Vznikla otázka, zda změnit dávky nebo balík {\tt cslatex}.
Ani já, ani on, jsme neměli možnost ani chuť vyzkoušet, zda naše dílo na
sebe navazuje, protože nikdo z~nás příliš nepracuje s~DOSem. V~následující
kapitole se proto pokusím vymezit požadavky na autora modulu, co musí
udělat, aby byl modul bezproblémově zařazen do \cs\TeX{}u.

\Ad 6. Je mi jasné, že pro uživatele nebude příliš snadné sledovat
postupný pohyb ve verzích jednotlivých modulů a jejich opravy, přestože každá
významnější změna v~\cs\TeX{}u bude zveřejněna na listu. 
V~souboru {\tt zmeny.txt} přístupném jednak pomocí ftp a jednak
pomocí WWW bude přibývat podrobný záznam o~jednotlivých změnách včetně data
zanesení změny na serveru. Toto opatření, na rozdíl od skokových změn
jednou ročně, umožní autorům provádět opravy modulů v~okamžiku, kdy na to
mají náladu a chuť a já je nebudu muset nutit ke splnění časových termínů,
které podle mých zkušeností stejně neplnili. Pravda, je to poněkud méně
uživatelsky přehledné, bohužel.


\sub Jak zařadit nový modul
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

I~vy se můžete stát spoluautory \cs\TeX{}u. Když vytvoříte instalační modul
(například ZIP), který je v~souladu se stávající strukturou \cs\TeX{}u pro
daný OS a je jednoduše začlenitelný do stávajícího stavu, je to jedině
vítáno. Je ovšem bezpodmínečně potřeba, abyste si zkusmo instalovali
současnou verzi \cs\TeX{}u pro daný OS a na něm provedli experiment
začlenění vašeho modulu. Při tomto začlenění je potřeba zaznamenat úkony a
změny, které je nutné udělat v~souborech pocházejících z~rukou jiných
autorů.  Tyto změny je pak potřeba podrobně popsat a zaslat těmto autorům.
Až je autoři začlení do svých modulů, je teprve možné nový modul začlenit do
\cs\TeX{}u.

Příklad. Budete chtít přidat modul Ghostscriptu {\tt gs.zip} pro \cs\TeX{}
pro DOS. Provedete následující:

\begitems \numerate
* Instalujete si {\it současnou\/} verzi \cs\TeX{}u pro DOS.
* Instalujete svůj balík.
* Provedete zásahy do stávajících souborů (třeba přidání položky v~MNU).
* Odzkoušíte funkčnost instalace včetně vašeho balíku.
* Zašlete autorovi změněných souborů soupis změn (například mě zašlete
  instrukci o~začlenění nové položky do {\tt cfg.mnu} a do instalačních
  dávek).
* Já provedu potřebné změny a vystavím obnovený modul {\tt mnu.zip} a váš
  modul {\tt gs.zip}. Také provedu změny v~instalačních dávkách, případně
  v~dokumentaci.  Nepočítejte s~tím, že to budu znovu zkoušet!
* Vy dáte annonci o~novém modulu na listu {\tt cstex} a budete na tomto listu
  odpovídat na případné problémy a dotazy uživatelů.
\enditems

Samozřejmostí dobře připraveného modulu je nejen správná struktura modulu
ale také dobrý a instruktivní dokumentační soubor v~češtině nebo ve
slovenštině. Také je třeba (například v~dokumentaci) rozlišit vaši práci od
práce převzaté ve formě převzatých PD programů a modul by neměl být
v~rozporu s~požadavky autorů převzatých PD programů.

Je to dost hodně práce, ale když už takovou věc jednou uděláte pro sebe,
asi stojí za to ji zveřejnit pro druhé pod hlavičkou \cs\TeX{}u. Ušetříte
tím práci mnoha dalším lidem, kteří bohužel, jak plyne z~mých zkušeností,
vám za to ani nebudou příliš vděční.

Zařazení některých nových modulů může být nejprve předmětem diskuse
s~autory konkurenčních produktů. Například zařadit do \cs\TeX{}u pro DOS
alternativní systém k~systému MNU může vyžadovat delší diskusi. Netvrdím,
že bych byl z~důvodu své ješitnosti zásadně proti. Asi by záleželo na
okolnostech a na projektu výsledného uspořádání modulů.


\sub Co s~pátou disketou
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Kromě PD programů se v~některých komponentách \cs\TeX{}u mohou
vyskytovat i~programy vázané licencí. Takové programy pak \cs TUG
rozšiřuje podle podmínek stanovených smlouvou mezi autorem,
resp. distributorem a \cs TUGem.

V~roce 1992 \cs TUG koupil editor \cs Ed a korektor překlepů, obojí pro
DOS. Od té doby k~žádným dalším nákupům ani přechodům na novější verze
nedošlo. Současné vedení \cs TUGu neinklinuje k~příliš rozsáhlé podpoře
nákupu podpůrných programů pro \TeX, zvláště pokud se jedná o~software
závislý na použitém OS.

Zmíněný editor \cs Ed a korektor překlepů je podle smluv s~autory možné
bezplatně šířit jen pro členy \cs TUGu a není dovoleno jej distribuovat
mimo řady členské základny. Tento software je zařazen na páté disketě
v~\cs\TeX{}u pro DOS. Zatímco celý \cs\TeX{} je k~dispozici na anonymních
ftp serverech, obsah této páté diskety z~uvedených důvodů přístupný není.

Kolektivní členové \cs TUGu dostali v~roce 1993 celý \cs\TeX{} 93 na
disketách, včetně páté diskety. Individuální členové si pak mohli obsah
páté diskety kopírovat od kolektivních členů. Další možností je distribuce
obsahu páté diskety prostřednictvím Internetu za použití osobního
identifikačního čísla (PIN), které na požádání přidělí členovi \cs TUGu
Martin Bílý.

V~novém \cs\TeX{}u je obsah páté diskety z~pohledu zastoupených souborů
zcela stejný jako c \cs\TeX{}u94, 
ovšem ZIPy jsou zabalené s~nepatrně odlišnou strukturou.
Uvnitř ZIPu je přidán hlavní adresář {\tt emtex}, aby struktura těchto ZIPů
souhlasila se strukturou ostatních ZIPů v~instalaci. Máte-li pátou disketu
z~\cs\TeX{}u 94 nebo 93, pak stačí přebalit ZIPy do nové struktury a můžete
disketu používat i v~současném \cs\TeX{}u. Pro přebalení je v~\cs\TeX{}u
připravena dávka {\tt newcs5.bat}, kterou je možno na \uv{obnovení}
diskety použít. Upozornění: Proveďte nejprve zálohu původní diskety.


\sub Kde najdeme novou instalaci?
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Instalace \cs\TeX{}u je k~dispozici na ftp serveru s~anonymním přístupem
\medskip
{\tt math.feld.cvut.cz}
\medskip
\noindent v~adresáři {\tt /pub/cstex}. Tam jsou v~současné
době adresáře {\tt msdos}, {\tt os2} a {\tt unix}. Přitom první dva
adresáře jsou zcela totožné (UNIXový link), protože distribuce pro DOS a
OS/2 vychází ze stejného základu em\TeX.

Distribuce pro MS Windows je realizována jedním doplňkovým modulem {\tt
texwin.zip}, který je součástí \cs\TeX{}u pro DOS.

Dále jsou k~dispozici soubory {\tt diskuse.txt} a {\tt zmeny.txt}. V~prvním
je souhrn nejpodstatnějších diskusních příspěvků, týkajících se \cs\TeX{}u
na diskusní skupině {\tt cstex}. V~druhém je podrobný seznam změn včetně
data provedení změny v~jednotlivých modulech. Důvody, proč byla změna
provedena, je mnohdy možné vyčíst ze souboru {\tt diskuse.txt}.

Při zkopírování \cs\TeX{}u z~ftp serveru doporučuji uchovat si soubor {\tt
zmeny.txt}, neboť tento soubor vlastně charakterizuje verzi \cs\TeX{}u,
kterou jste si zrovna zkopírovali. Protože jsou změny prováděny \uv{za
chodu}, můžete v~budoucnu porovnat svůj soubor {\tt zmeny.txt}
s~vystavovaným a máte přehled o~rozdílech mezi vaší verzí \cs\TeX{}u a
vystavovanou.

\cs\TeX{} je rovněž přístupný prostřednictvím WWW na

\medskip {\tt http://math.feld.cvut.cz/olsak/cstex}.\medskip

\noindent Server {\tt math.feld.cvut.cz} je primárním serverem \cs\TeX{}u. Ostatní
ftp servery jej mohou zrcadlit.

\cs\TeX{} pro daný OS má většinou specifický způsob instalace a mnohdy též
distribuce. Například \cs\TeX{} pro DOS a OS/2 může být šířen též na
disketách 1.44\,MB. Proto je zde připravena dávka {\tt makeinst.bat}, která
z~adresáře, v~němž jsou všechny moduly pohromadě, překopíruje instalační
soubory na jednotlivé diskety s~označením CS-1 až CS-5, EM-1 až EM-7 a PK-1
až PK-3. Tím vzniká instalační sada disket použitelná na počítačích s~DOSem
nebo OS/2.

Pro UNIX zatím podobná věc není udělána, protože disketové médium pro UNIX
nebývá zcela obvyklé a instalační TARy základu daleko přesahují kapacitu
jedné diskety.

\end
