# Systemadministrationsguide för GNOME-skrivbordet

Systemadministrationsguiden för GNOME ger information till administratörer hur man konfigurerar och hanterar olika delar av skrivbordsmiljön för användare.

2006
Brent Smith
2005
Brent Smith
2004
Sun Microsystems
2003
Sun Microsystems
2007, 2008
Daniel Nylander (po@danielnylander.se)
Dokumentationsprojekt för GNOME

Tillstånd att kopiera, distribuera och/eller modifiera detta dokument ges under villkoren i GNU Free Documentation License (GFDL), version 1.1 eller senare, utgivet av Free Software Foundation utan standardavsnitt och omslagstexter. En kopia av GFDL finns att hämta på denna länk eller i filen COPYING-DOCS som medföljer denna handbok.

Denna handbok utgör en av flera GNOME-handböcker som distribueras under villkoren i GFDL. Om du vill distribuera denna handbok separat från övriga handböcker kan du göra detta genom att lägga till en kopia av licensavtalet i handboken enligt instruktionerna i avsnitt 6 i licensavtalet.

Flera namn på produkter och tjänster är registrerade varumärken. I de fall dessa namn förekommer i GNOME-dokumentation - och medlemmarna i GNOME-dokumentationsprojektet är medvetna om dessa varumärken - är de skrivna med versaler eller med inledande versal.

DOKUMENTET OCH MODIFIERADE VERSIONER AV DOKUMENTET TILLHANDAHÅLLS UNDER VILLKOREN I GNU FREE DOCUMENTATION LICENSE ENDAST UNDER FÖLJANDE FÖRUTSÄTTNINGAR:

1. DOKUMENTET TILLHANDAHÅLLS I "BEFINTLIGT SKICK" UTAN NÅGRA SOM HELST GARANTIER, VARE SIG UTTRYCKLIGA ELLER UNDERFÖRSTÅDDA, INKLUSIVE, MEN INTE BEGRÄNSAT TILL, GARANTIER ATT DOKUMENTET ELLER EN MODIFIERAD VERSION AV DOKUMENTET INTE INNEHÅLLER NÅGRA FELAKTIGHETER, ÄR LÄMPLIGT FÖR ETT VISST ÄNDAMÅL ELLER INTE STRIDER MOT LAG. HELA RISKEN VAD GÄLLER KVALITET, EXAKTHET OCH UTFÖRANDE AV DOKUMENTET OCH MODIFIERADE VERSIONER AV DOKUMENTET LIGGER HELT OCH HÅLLET PÅ ANVÄNDAREN. OM ETT DOKUMENT ELLER EN MODIFIERAD VERSION AV ETT DOKUMENT SKULLE VISA SIG INNEHÅLLA FELAKTIGHETER I NÅGOT HÄNSEENDE ÄR DET DU (INTE DEN URSPRUNGLIGA SKRIBENTEN, FÖRFATTAREN ELLER NÅGON ANNAN MEDARBETARE) SOM FÅR STÅ FÖR ALLA EVENTUELLA KOSTNADER FÖR SERVICE, REPARATIONER ELLER KORRIGERINGAR. DENNA GARANTIFRISKRIVNING UTGÖR EN VÄSENTLIG DEL AV DETTA LICENSAVTAL. DETTA INNEBÄR ATT ALL ANVÄNDNING AV ETT DOKUMENT ELLER EN MODIFIERAD VERSION AV ETT DOKUMENT BEVILJAS ENDAST UNDER DENNA ANSVARSFRISKRIVNING.

2. UNDER INGA OMSTÄNDIGHETER ELLER INOM RAMEN FÖR NÅGON LAGSTIFTNING, OAVSETT OM DET GÄLLER KRÄNKNING (INKLUSIVE VÅRDSLÖSHET), KONTRAKT ELLER DYLIKT, SKA FÖRFATTAREN, DEN URSPRUNGLIGA SKRIBENTEN ELLER ANNAN MEDARBETARE ELLER ÅTERFÖRSÄLJARE AV DOKUMENTET ELLER AV EN MODIFIERAD VERSION AV DOKUMENTET ELLER NÅGON LEVERANTÖR TILL NÅGON AV NÄMNDA PARTER STÄLLAS ANSVARIG GENTEMOT NÅGON FÖR NÅGRA DIREKTA, INDIREKTA, SÄRSKILDA ELLER OFÖRUTSEDDA SKADOR ELLER FÖLJDSKADOR AV NÅGOT SLAG, INKLUSIVE, MEN INTE BEGRÄNSAT TILL, SKADOR BETRÄFFANDE FÖRLORAD GOODWILL, HINDER I ARBETET, DATORHAVERI ELLER NÅGRA ANDRA TÄNKBARA SKADOR ELLER FÖRLUSTER SOM KAN UPPKOMMA PÅ GRUND AV ELLER RELATERAT TILL ANVÄNDNINGEN AV DOKUMENTET ELLER MODIFIERADE VERSIONER AV DOKUMENTET, ÄVEN OM PART SKA HA BLIVIT INFORMERAD OM MÖJLIGHETEN TILL SÅDANA SKADOR.

Brent
Smith
Dokumentationsprojekt för GNOME
Suns
GNOME-dokumentationsteam
Sun Microsystems
Systemadministrationsguide för GNOME-skrivbordet 2.14 v2.4
Mars 2004

Dokumentationsprojekt för GNOME

Dokumentationsprojekt för GNOME

Systemadministrationsguide för GNOME-skrivbordet 2.6 v2.3
Mars 2004

Sun Microsystems

Dokumentationsprojekt för GNOME

Systemadministrationsguide för GNOME-skrivbordet 2.4 v2.2
September 2003

Sun Microsystems

Dokumentationsprojekt för GNOME

Systemadministrationsguide för GNOME-skrivbordet 2.2 v2.1
Januari 2003

Sun Microsystems

Dokumentationsprojekt för GNOME

Systemadministrationsguide för GNOME-skrivbordet 2.0 v2.0
December 2002

Sun Microsystems

Dokumentationsprojekt för GNOME

Denna handbok beskriver version 2.14 av GNOME-skrivbordet.

## Återkoppling

Om du vill rapportera ett fel eller ge förslag beträffande GNOME-skrivbordet eller den här handboken följer du instruktionerna på GNOME:s återkopplingssida.

## Använda GConf

Informationen i det här kapitlet beskriver hur man använder GConf för att hantera användarinställningar.

### Introduktion till GConf

GConf förenklar administrationen av inställningar för användare av GNOME-skrivbordet. GConf låter systemadministratörer göra följande:

- Ställa in obligatoriska värden för specifika inställningar för alla användare. På det här sättet kan systemadministratörer kontrollera huruvida användare kan uppdatera specifika inställningar.

- Ställa in standardväden för specifika inställningar för alla användare.

- Använda föreslagna värden för inställningar som anges i definitionsfiler för inställningarna.

- Läsa dokumentation för varje inställning.

GConf notifierar även program när ett inställningsvärde ändras, lokalt eller över ett nätverk. På det här sättet, när du ändrar en inställning, kommer alla program som använder den inställningen att uppdateras omedelbart.

GConf har följande komponenter:

- Ett förråd med användarinställningar.

- En demon, `gconfd-2`.

- Ett kommandoradsverktyg, `gconftool-2`.

### GConf-förråd

Varje inställning i GConf-förrådet uttrycks som ett nyckel-värde-par. En GConf-inställningsnyckel är ett element i förrådet som motsvarar en programinställning. Till exempel motsvarar inställningsnyckeln /apps/gnome-session/options/show_splash_screen alternativet Visa startbilden vid inloggning i inställningsverktyget Sessioner. GNOME-skrivbordets användargränssnitt innehåller inte alla inställningsnycklar som finns i GConf-förrådet. Till exempel innehåller inställningsverktyget Panel inte ett alternativ som motsvarar nyckeln /apps/panel/global/tooltips_enabled.

Förrådet är strukturerat som ett enkelt hierarkiskt filsystem. Förrådet innehåller följande:

- Kataloger som motsvarar program som använder GConf-förrådet. Till exempel innehåller filsystemet katalogen /apps/metacity.

- Underkataloger som motsvarar inställningskategorier. Till exempel innehåller filsystemet katalogen /apps/metacity/general.

- Specialfiler som listar inställningsnycklarna i katalogen, och innehåller information om nycklarna. En fil som till exempel innehåller information om nycklarna som relaterar till HTTP-proxyinställningarna, finns i katalogen /system/http_proxy.

- Katalogen /schemas innehåller filer som beskriver alla inställningsnycklar.

Inställningsnycklar har vanligtvis enkla värden såsom strängar, heltal, eller listor av strängar och heltal. Formatet för inställningsnyckeln i förrådet beror på bakändesmodulen som används för att läsa förrådet. Följande är ett exempel på inställningsnyckeln /desktop/gnome/interface/font_name när bakändesmodulen Extensible Markup Language (XML) används för att läsa förrådet:

    <entry name="font_name" mtime="1038323555" muser="user123" type="string">
    <stringvalue>Sans 10</stringvalue></entry>

När den här guiden refererar till en inställningsnyckel, läggs sökvägen till nyckeln till namnet på nyckeln. Till exempel refereras inställningsnyckeln font_name i underkatalogen /desktop/gnome/interface till som /desktop/gnome/interface/font_name.

#### Konfigurationskällor för GConf

GConf-förrådet innehåller en serie lagringsplatser som kallas för konfigurationskällor. Konfigurationskällor listas i GConf-sökvägsfilen. Platsen för GConf-sökvägsfilen är /etc/gconf/gconf-versionsnummer/path. Varje användare har en sökvägsfil. Sökvägsfilen anger följande information för varje konfigurationskälla:

- Bakändesmodulen som används för att läsa förrådet.

- Rättigheterna på förrådet.

- Platsen för förrådet.

GConf-sökvägsfilen innehåller även include-instruktioner. Som standard är innehållet för GConf-sökvägsfilen som följer:

    xml:readonly:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory
    include /etc/gconf/2/local-mandatory.path
    include "$(HOME)/.gconf.path"
    include /etc/gconf/2/local-defaults.path
    xml:readwrite:$(HOME)/.gconf
    xml:readonly:/etc/gconf/gconf.xml.defaults

När GConf söker efter ett inställningsvärde, läser GConf konfigurationskällorna i den ordning som anges i sökvägsfilen. Följande tabell beskriver konfigurationskällorna i sökvägsfilen:

Konfigurationskälla | Beskrivning
--- | ---
Obligatorisk | Rättigheterna på den här konfigurationskällan har ställts in till skrivskyddad. Användare kan inte skriva över de värden som finns i den här källan, så inställningarna i den här källan är obligatoriska.
Användare | Den här konfigurationskällan lagras i katalogen `.gconf` i hemkatalogen för användaren. När användaren ställer in en inställning, läggs den nya inställningsinformationen till i den här platsen. Du kan användare Konfigurationsredigerare för att ändra användarkonfigurationskällan.
Standard | Den här konfigurationskällan innehåller standardinställningarna.

Sekvensen för konfigurationskällorna i sökvägsfilen ser till att obligatoriska inställningar åsidosätter användarinställningar. Sekvensen ser även till att användarinställningar åsidosätter standardinställningarna. Alltså, GConf verkställer inställningar i följande prioritetsordning:

1. Obligatoriska inställningar

2. Användarangivna inställningar

3. Standardinställningar

include-instruktionerna i GConf-sökvägsfilen låter systemadministratörerna ange andra konfigurationskällor.

Inkluderad konfigurationskälla | Beskrivning
--- | ---
`/etc/gconf/2/local-mandatory.path` | Använd den här konfigurationskällan för att lagra obligatoriska inställningsväden för ett specifikt system.
`$(HOME)/.gconf.path` | Användaren anger platsen för konfigurationskällan i hemkatalogen, i en fil som heter `.gconf.path`.
`/etc/gconf/2/local-defaults.path` | Använd den här konfigurationskällan för att lagra standardinställningsvärden för ett specifikt system.

#### GConf-scheman

Ett GConf-schema är en samlingsterm för en GConf-schemanyckel och ett GConf-schemaobjekt. Följande tabell beskriver schemanycklar och schemaobjekt och relationen för dessa objekt till inställningsnycklar:

Post | Beskrivning
--- | ---
Inställningsnyckel | Ett element i GConf-förrådet som motsvarar en programinställning.
Schemanyckel | En nyckel som lagrar ett schemaobjekt för en inställningsnyckel.

Schemaobjekt

Ett element i en konfigurationskälla som innehåller information för en inställningsnyckel, såsom följande:

- Namnet på programmet som använder inställningsnyckeln.

- Typen av värde som krävs för inställningsnyckeln, till exempel heltal, boolesk, och så vidare.

- Ett standardvärde för inställningsnyckeln.

- Kort dokumentation för inställningsnyckeln.

Följande tabell ger exempel på en inställningsnyckel, en schemanyckel, och ett schemaobjekt:

Post | Exempel
--- | ---
Inställningsnyckel | /desktop/gnome/interface/font_name
Schemanyckel | /schemas/desktop/gnome/interface/font_name

Schemaobjekt

    <schema>
      <applyto>/desktop/gnome/interface/font_name</applyto>
      <key>/schemas/desktop/gnome/interface/font_name</key>
      <owner>gnome</owner>
      <type>string</type>
      <default>Sans 10</default>
      <locale name="C">
        <short>Default font</short>
          <long>Name of the default font used by gtk+.</long>
      </locale>
    </schema>

Du kan associera en schemanyckel med en inställningsnyckel. Till exempel inkluderar följande nyckel /desktop/gnome/interface/font_name en schemanyckel:

    <entry name="font_name" mtime="1034873859"
    schema="/schemas/desktop/gnome/interface/font_name"/>

När du associerar en schemanyckel med en inställningsnyckel, använder inställningen det föreslagna värdet som anges i schemaobjektet för schemanyckeln. Det föreslagna värdet finns i elementet `<default>` i schemaobjektet. Som standard associeras alla inställningsnycklar i standardkonfigurationskällan med schemanycklar.

Vanligtvis lagras scheman i standardkonfigurationskällan.

#### GConf-schemadefinitionsfiler

Scheman genereras från schemadefinitionsfiler. En schemadefinitionsfil definierar egenskaperna för alla nycklar i ett specifik program. Schemadefinitionfiler har filändelsen `.schemas`.

Schemadefinitionsfilerna är inkluderade i katalogen `/etc/gconf/schemas`. Du kan använda schemadefinitionsfilerna för att skapa en ny konfigurationskälla.

Vissa schemadefinitionsfiler motsvarar en del av GNOME-skrivbordets användargränssnitt. Till exempel motsvarar `system_http_proxy.schemas` inställningsverktyget Nätverksproxyserver. Andra schemadefinitionsfiler innehåller inställningsnycklar som inte finns i GNOME-skrivbordets användargränssnitt. Till exempel finns inte nyckeln /apps/panel/global/tooltips_enabled i användargränssnittet.

Vissa delar av GNOME-skrivbordets användargränssnitt innehåller inställningar som representerar inställningsnycklar från fler än en schemadefinitionsfil. Till exempel innehåller inställningsverktyget Tangentbordsgenvägar inställningar som representerar nycklar från filerna `panel-global-config.schemas` och `metacity.schemas`.

### GConf-demon

GConf-demonen kallas för `gconfd-2`. GConf-demonen notifierar program när ett inställningsvärde ändras. Till exempel kanske du väljer att endast visa ikoner i verktygsrader i inställningverktyget Menyer och verktygsrader. När du väljer det här alternativet i inställningsverktyget, kommer verktygsraderna för alla öppna program att uppdateras omedelbart. GConf-demonen kan operera lokalt eller över ett nätverk.

En instans av GConf-demonen startas för varje användare. GConf-demonen behöver inte hantera komplexa problem såsom autentisering och datasäkerhet. När GConf-demonen startar, läser demonen in GConf-sökvägsfilen. GConf-demonen hanterar all åtkomst mellan program och konfigurationskällorna.

När ett program begär värdet för en inställningsnyckel, söker demonen i konfigurationskällorna som följande sätt:

1. Sök efter värdet för inställningsnyckeln i varje konfigurationskälla, i den ordning som anges i sökvägsfilen. Om värdet hittas, returnera värdet.

2. Om ett värde inte hittas, sök efter schemanyckeln som motsvarar inställningsnyckeln i varje konfigurationskälla, i den ordning som anges i sökvägsfilen.

3. Om schemanyckeln hittas, kontrollera värdet för schemanyckeln.

4. Om värdet för schemanyckeln är ett schemaobjekt, returnera det föreslagna värdet i `<default>`-elementet för schemaobjektet.

GConf-demonen mellanlagrar även värden för inställningsnycklar. Alla program använder det här mellanlagret, så program behöver endast komma åt konfigurationskällorna en gång.

Kör följande kommando för att stänga ner GConf-demonen:

    gconftool-2 --shutdown

### GConf-kommandoradsverktyget

GConf inkluderar ett kommandoradsverktyg, `gconftool-2`. Du kan använda kommandot `gconftool-2` för att genomföra följande åtgärder:

- Ställa in värden för nycklar.

- Visa värden för nycklar.

- Installera scheman från schemadefinitionsfiler när du installerar ett program.

Använd till exempel följande kommando för att visa värden för alla nycklar i katalogen /desktop/gnome och dess underkataloger.

    gconftool-2 --recursive-list /desktop/gnome

Härnedan listas några av de flaggor som du kan använda med kommandot `gconftool-2`. För detaljerade kommandoradsflaggor, se man:gconftool-2(1).

#### Kommandoradsflaggor för gconftool-2

`--all-dirs`

  Listar alla underkataloger i en katalog som du anger.

`--all-entries`

  Visar värden för alla nycklar i en katalog som du anger.

`--config-source=konfigurationskälla`

  Använd den här flaggan med flaggan `--direct` för att ange en konfigurationskälla att använda. Om du inte anger en konfigurationskälla med den här flaggan, kör kommandot på alla konfigurationskällor i sökvägsfilen.

`--direct`

  Använd den här flaggan med flaggan `--config-source` för att komma åt en konfigurationskälla direkt. När du använder den här flaggan, går GConf förbi servern. Se till att GConf-demonen, `gconfd-2`, inte är igång innan du använder den här flaggan.

`--dump`

  Genererar en lista som innehåller alla inställningsnycklar i en GConf-förrådskatalog som du anger. Listan innehåller XML-beskrivningar för alla nycklarna. Listan finns i ett `<gconfentryfile>`-element.

  Till exempel kan du omdirigera utdata från den här flaggan för att generera en fil som listar alla nycklar som relaterar till din panelkonfiguration. Du kan använda flaggan `--load` med den här filen.

`--get`

  Visar värdet för en inställningsnyckel som du anger. Visar även värden för elementen i schemaobjektet för en schemanyckel som du anger.

`--help`

  Visar ett hjälpmeddelande för kommandot `gconftool-2`, och de flaggor som du kan använda med kommandot `gconftool-2`.

`--load=filnamn`

  Använd den här flaggan för att ställa in värden för inställningsnycklar i aktuell katalog i en konfigurationskälla till värden i den fil som du anger. Filen du anger måste innehålla XML-beskrivningar av nycklarna, i ett `<gconfentryfile>`-element.

`--long-desc=beskrivning`

  Använd den här flaggan med flaggan `--set-schema` för att ange en lång beskrivning för en schemanyckel.

`--makefile-install-rule`

  Installerar schemadefinitionsfiler för program.

`--owner=ägare`

  Använd den här flaggan med flaggan `--set-schema` för att ange en ägare för en schemanyckel.

`--recursive-list`

  Visar värden för alla inställningsnycklar i alla underkataloger i en katalog som du anger.

`--recursive-unset`

  Återställer värden för alla inställningsnycklar, i alla underkataloger i en katalog, från användarinställningen till inställningen i standardkonfigurationskällan.

`--set`

  Ställer in värde för en inställningsnyckel, och skriver värdet till användarkonfigurationskällan. Använd flaggan `--type` med flaggan `--set` för att ange datatypen för värdet som du vill ställa in. Till exempel ställer följande kommando in värdet för nyckeln /apps/gnome-terminal/profiles/Default/background_color i användarkonfigurationkällan:

      gconftool-2 \
        --set "/apps/gnome-terminal/profiles/Default/background_color" \
        --type string "#000000"

  Du kan även använda flaggan `--direct` och flaggan `--config-source` tillsammans med flaggan `--set` för att skriva ett värde till en annan konfigurationskälla.

`--set-schema`

  Ställer in värden för ett attribut i en schemanyckeln, och skriver värdet till standardkonfigurationskällan.

  Använd följande flaggor med flaggan `--set-schema` för att ange attributet som du vill uppdatera:

  - `--type`

  - `--short-desc`

  - `--long-desc`

  - `--owner`

  Till exempel ställer följande kommando in en kort beskrivning i schemanyckeln för nyckeln /apps/gnome-terminal/profiles/Default/background_color:

      gconftool-2 \
        --set-schema  "/schemas/apps/gnome-terminal/profiles/Default/background_color" \
        --short-desc "Standardbakgrundsfärg för terminal"

`--short-desc=beskrivning`

  Använd den här flaggan med flaggan `--set-schema` för att ange en kort beskrivning för en schemanyckel.

`--shutdown`

  Stänger ner GConf-demonen.

`--type=datatyp`

  Använd den här flaggan för att ange datatypen när du ställer in ett värde för en inställningsnyckel. Du kan även använda den här flaggan när du ställer in värdet för ett attribut i en schemanyckel. Följande är en lista över giltiga datatyper:

  - bool

  - float

  - int

  - list

  - pair

  - string

`--unset`

  Återställer värdet för en inställningsnyckel från användarinställningen till inställningen i standardkonfigurationskällan.

`--usage`

  Visar ett kort hjälpmeddelande om kommandot `gconftool-2`, och flaggorna som du kan använda med kommandot `gconftool-2`.

### Ställ in inställningsvärden

Du kan ställa in ett obligatoriskt värde eller ett standardvärde för en inställningsnyckel. Innan du ändrar obligatoriska inställningsvärden eller värden för standardinställningar för användare, måste du se till att GConf-demonen inte är igång för någon användare. Se till att alla användare är utloggade innan du ändrar inställningsvärden för användare.

För att ställa in ett obligatoriskt värde eller ett standardvärde för en inställningsnyckel, använd kommandot `gconftool-2` på det här sättet:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source konfigurationskälla \
      --type datatyp \
      --set inställningsnyckel värde

Kör till exempel följande kommando för att ställa in `wwwproxy.xyz.se` som den obligatoriska HTTP-proxyvärden:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type string \
      --set /system/http_proxy/host wwwproxy.xyz.com

Användaren kan inte åsidosätta det här inställningsvärdet.

Du kan även använda kommandot `gconftool-2` för att ställa in standardvärden. Kör till exempel följande kommando för att ställa in standardvärdet för arbetsytor till fem:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type int \
      --set /apps/metacity/general/num_workspaces 5

Användaren kan åsidosätta det här inställningsvärdet.

Innan du kan ändra obligarotiska inställningsvärden eller värden för standardinställningar för användare, måste du se till att alla användare är utloggade.

### Ställa in allmänna inställningar

Följande avsnitt beskriver hur man tilldelar obligatoriska eller standardvärden till allmänna inställningar.

#### Ställ in HTTP-proxyinställningar

För att ställa in HTTP-proxyinställningar, ändrar du värden för inställningsnycklarna i platsen /system/http_proxy/. Kör till exempel följande kommando för att ställa in ett obligatoriskt värde för HTTP-proxyvärden:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type string \
      --set /system/http_proxy/host proxynamn

Kör följande kommando för att ställa in ett standardvärde för HTTP-proxyvärden:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type string \
      --set /system/http_proxy/host proxynamn

Du kan även ställa in andra inställningar relaterade till HTTP-proxy. För information om de andra HTTP-proxyinställningarna, se schemadefinitionsfilen `system_http_proxy.schemas`.

#### Ställ in inställningar för utskriftshanteraren

För att ställa in inställningar för utskriftshanteraren, ändrar du värden för inställningsnycklarna i platsen /apps/gnome-print-manager. Om du till exempel inte vill att användare ska se utskriftsjobb för andra användare, ställ in ett obligatoriskt värde på det här sättet:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type bool \
      --set /apps/gnome-print-manager/show_all_jobs false

Kör följande kommando för att ställa in ett standardvärde för den här inställningen:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type bool \
      --set /apps/gnome-print-manager/show_all_jobs false

Du kan även ställa in andra inställningar för utskriftshanteraren. För information om andra inställningar för utskriftshanteraren, se schemadefinitionsfilen `gnome-print-manager.schemas`.

#### Ställ in antalet arbetsytor

För att ställa in ett obligatoriskt antal arbetsytor, använd följande kommando:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type int \
      --set /apps/metacity/general/num_workspaces heltal

För att ställa in ett standardantal arbetsytor, använd följande kommando:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type int \
      --set /apps/metacity/general/num_workspaces heltal

Du kan även ställa in andra inställningar för fönsterhanteraren. För information om andra inställningar för fönsterhanteraren, se schemadefinitionsfilen `metacity.schemas`.

#### Ställ in inställningar för tangentbordshjälpmedel

För att ställa in inställningar för tangentbordshjälpmedel ändrar du värden för inställningsnycklarna i platsen /desktop/gnome/accessibility/keyboard. Kör till exempel följande kommando om du vill ställa in ett obligatoriskt värde så att tangentbordets hjälpmedelsfunktioner aktiveras:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type bool \
      --set /desktop/gnome/accessibility/keyboard/enable true

Kör följande kommando för att ställa in ett standardvärde för den här inställningen:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type bool \
      --set /desktop/gnome/accessibility/keyboard/enable false

Du kan även ställa in andra inställningar för tangentbordshjälpmedel. För information om de andra inställningarna för tangentbordshjälpmedel, se schemadefinitionsfilen `desktop_gnome_accessibility_keyboard.schemas`.

#### Ställ in inställningar för tangentbordsgenvägar

För att ställa in inställningar för tangentbordsgenvägar ändrar du värden för inställningarnycklarna i platsen /apps/metacity/global_keybindings. Till exempel vill du kanske att användare endast använder tangentbordsgenvägen Alt F3 för att öppna dialogrutan Kör program. Kör följande kommando för att ställa in det här obligatoriska värdet:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type string \
      --set /apps/metacity/global_keybindings/panel_run_dialog '<Alt>F3'

Du kan även ställa in andra inställningar för tangentbordsgenvägar. För information om andra inställningar för tangentbordsgenvägar, se schemadefinitionsfilen `metacity.schemas`.

#### Ställ in inställningar för panel och panelobjekt

Filen `panel-default-setup.entries` anger följande detaljer för panelerna på GNOME-skrivbordet:

- Antal paneler.

- Typer av paneler.

- Egenskaper för panelerna.

- Innehållet i panelerna.

Konfigurationen av individella paneler och av panelobjekt är en komplex uppgift. För att konfigurera individuella paneler och panelobjekt måste du först förstå strukturen för filen `panel-default-setup.entries`. För mer information om filen `panel-default-setup.entries`, se nästa avsnitt.

För att ställa in inställningar för individuella paneler och panelobjekt måste du ställa in värden för många inställningar i en konfigurationskälla. Det enklaste sättet att ställa in värden för panelinställningarna är att använda kommandot `gconftool-2` med flaggorna `--dump` och `--load`. För mer information om hur man ställer in inställningar för paneler och objekt på paneler, se .

##### Ange individuella paneler och panelobjekt

Filen `panel-default-setup.entries` innehåller avsnitt som anger paneler och panelinnehåll. Filen `panel-default-setup.entries` anger värden för schemanycklar. Filen `panel-default-setup.entries` finns i katalogen `/etc/gconf/schemas`.

Filen `panel-default-setup.entries` är struktuerad på följande sätt:

1. Nycklar som anger den allmänna strukturen för paneler, panelprogram och andra panelobjekt på GNOME-skrivbordet. Följande nycklar anger antalet paneler, panelobjekt och panelprogram som visas på GNOME-skrivbordet:

   - /apps/panel/default_setup/general/toplevel_id_list

   - /apps/panel/default_setup/general/object_id_list

   - /apps/panel/default_setup/general/applet_id_list

   Nycklarna tilldelar även identifierare till varje panel, panelobjekt och panelprogram. Till exempel anger följande exempel från `panel-default-setup.entries` att en panel visas på GNOME-skrivbordet:

       <entry>
         <key>toplevel_id_list</key>
         <schema_key>/schemas/apps/panel/general/toplevel_id_list</schema_key>
         <value>
           <list type="string">
             <value>
               <string>bottom_panel</string>
             </value>
           </list>
         </value>
       </entry>

   I filen `panel-default-setup.entries`, identifierar identifieraren bottom_panel den nedre kantpanelen.

2. Nycklar som anger egenskaper för panelerna. Panelegenskapsnycklar är strukturerade på följande sätt:

       /apps/panel/default_setup/toplevels/panelnamn/panelegenskapsnyckel

   Till exempel anger nyckeln /apps/panel/default_setup/toplevels/bottom_panel/size storleken på den nedre panelen.

3. Nycklar som anger panelobjekten, panelobjektegenskaper och panelerna i vilka objekten finns. Till exempel anger följande exempel från `panel-default-setup.entries` ett Huvudmeny-objekt på vänster sida av nedre panelen:

       <entrylist base="/apps/panel/default_setup/objects/main_menu">
         <entry>
           <key>object_type</key>
           <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/object_type</schema_key>
           <value>
             <string>menu-object</string>
           </value>
         </entry>
         <entry>
           <key>toplevel_id</key>
           <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/toplevel_id</schema_key>
           <value>
             <string>bottom_panel</string>
           </value>
         </entry>
         <entry>
           <key>position</key>
           <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/position</schema_key>
           <value>
             <int>0</int>
           </value>
         </entry>
         <!-- Possibly more entry elements -->
       </entrylist>

4. Nycklar som anger panelprogrammen, inställningar för panelprogram och panelerna i vilka panelprogrammen finns. Till exempel anger följande exempel från `panel-default-setup.entries` panelprogrammet Fönsterlista, i nedre panelen:

       <entrylist base="/apps/panel/default_setup/applets/window_list">
         <entry>
           <key>object_type</key>
           <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/object_type</schema_key>
           <value>
             <string>bonobo-applet</string>
           </value>
         </entry>
         <entry>
           <key>toplevel_id</key>
           <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/toplevel_id</schema_key>
           <value>
             <string>bottom_panel</string>
           </value>
         </entry>
         <entry>
           <key>position</key>
           <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/position</schema_key>
           <value>
             <int>2</int>
           </value>
         </entry>
         <!-- Possibly more entry elements -->
         <entry>
           <key>bonobo_iid</key>
           <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/bonobo_iid_type</schema_key>
           <value>
             <string>OAFIID:GNOME_WindowListApplet</string>
           </value>
         </entry>
       </entrylist>

   OAFIID är en unik identifierare för ett panelprogram. För att hitta OAFIID för ett specifikt panelprogram, se filen `.server` för panelprogrammet i katalogen `/usr/lib/bonobo/servers`. Till exempel visar följande utdrag från `GNOME_Wncklet_Factory.server` OAFIID för panelprogrammet Fönsterlista:

       <oaf_server iid="OAFIID:GNOME_WindowListApplet"
       type="factory" location="OAFIID:GNOME_Wncklet_Factory">

##### Ställ in inställningar för individuella paneler och panelobjekt

Genomför följande steg för att ställa in inställningar för en panel och objekten på en panel:

1. Logga in i en GNOME-session och konfigurera panelerna som du önskar.

2. Använd flaggan `--dump` med kommandoradsverktyget `gconftool-2` för att generera en fil som innehåller en XML-beskrivning av din panelkonfiguration. Flaggan `--dump` genererar en lista som innehåller alla inställningsnycklar i en GConf-förrådskatalog som du anger.

   Till exempel skapar följande kommando en XML-beskrivning av standardpanelkonfigurationen i en fil som heter `min-panelkonfiguration.entries`:

       gconftool-2 --dump /apps/panel > min-panelkonfiguration.entries

3. Öppna filen `min-panelkonfiguration.entries` i en textredigerare och ändra filen som du önskar.

   Du kanske till exempel vill ändra platsen för skrivbordsobjektfilerna. Följande är ett utdrag från en fil som genererats med flaggan `--dump`:

       <entry>
         <key>objects/object_16/launcher_location</key>
         <schema_key>/schemas/apps/panel/objects/launcher_location</schema_key>
         <value>
           <string>hadjaha-00adce02f7.desktop</string>
         </value>
       </entry>

   I exemplet ovan, du kanske vill ändra referensen till `hadjaha-00adce02f7.desktop` till en annan skrivbordsobjektfil som finns tillgänglig globalt.

   När du genererar en panelkonfiguration med flaggan `--dump`, är positionerna för panelobjekten absoluta positioner. Du kanske vill ändra positionera för panelobjekt från absoluta positioner till relativa positioner. Objektet längst åt vänster på en panel har ett positions-värde på `0`. Nästa objekt har ett positions-värde på `1`, och så vidare. Om du vill att objektpositioner ska vara relativa till högra sidan av panelen, ställ in värdet för nyckeln right_stick till `true`.

4. Använda flaggan `--load` med kommandoradsverktyget `gconftool-2` för att ställa in värden för standardkonfigurationskällan till värden i filen `min-panelkonfiguration.entries`. Till exempel ställer följande kommando in värden för nycklarna i standardkonfigurationskällan till värden för motsvarande nycklar i `my-panel-setup.entries`:

       gconftool-2 --direct \
         --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
         --load min-panelkonfiguration.entries

### Ställ in inställningar för utseende och beteende

Följande avsnitt beskriver hur man tilldelar obligatoriska eller standardvärden till inställningar för utseende och beteende.

#### Ställ in typsnittsinställningar

För att ställa in typsnittsinställningar ändrar du värden för två inställningsnycklar. Följande tabell visar nycklarna som ska ändras, och den del av användargränssnittet som nycklarna motsvarar:

GConf-plats | Användargränssnittskomponent
--- | ---
/desktop/gnome/interface/font_name | Inställningsverktyget Typsnitt, alternativet Programtypsnitt
/apps/nautilus/preferences/desktop_font | Inställningsverktyget Typsnitt, alternativet Skrivbordstypsnitt

Kör till exempel följande kommando för att ställa in `Sans 12` som obligatoriskt programtypsnitt:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type string \
      --set /desktop/gnome/interface/font_name "Sans 12"

Kör följande kommando för att ställa in `palatino 12` som standardtypsnitt för skrivbordsobjekt:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type string \
      --set /apps/nautilus/preferences/desktop_font "palatino 12"

#### Ställ in bakgrundsinställningar

För att ställa in inställningar för skrivbordsbakgrunden ändrar du värden för inställningsnycklar i platsen /desktop/gnome/background. Kör till exempel följande kommando för att ställa in en obligatorisk bakgrundsbild:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type string \
      --set /desktop/gnome/background/picture_filename filnamn.png

Kör följande kommando för att ställa in ett standardvärde för den här inställningen:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type string \
      --set /desktop/gnome/background/picture_filename filnamn.png

Du kan även ställa in andra bakgrundsinställningar. För information om andra bakgrundsinställningar, se schemadefinitionsfilen `desktop_gnome_background.schemas`.

#### Ställ in startbildsinställningar

För att ställa in inställningar för startbild ändrar du värden för inställningsnycklar i platsen /apps/gnome-session/options/. Ställ till exempel in följande obligatoriska värde om du inte vill att användare ska se någon startbild:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.mandatory \
      --type bool \
      --set /apps/gnome-session/options/show_splash_screen false

Kör följande kommando för att ställa in ett standardvärde för den här inställningen:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source xml:readwrite:/etc/gconf/gconf.xml.defaults \
      --type bool \
      --set /apps/gnome-session/options/show_splash_screen false

Du kan även ställa in andra inställningar för startbild. För information om andra inställningar för startbild, se schemadefinitionsfilen `gnome-session.schemas`.

### Återställa värden för standardinställningar

Kör följande kommando för att återställa värden för standardinställningar för en användare:

    gconftool-2 --direct \
      --config-source användarkonfigurationskälla \
      --recursive-unset

Ersätt användarkonfigurationskälla med konfigurationskällan i katalogen `.gconf` i användarens hemkatalog.

Det här kommandot återställer värden för alla inställningsnycklar, i alla underkataloger, från användarinställningarna till inställningarna i standardkonfigurationskällan.

## Anpassa menyer

Informationen i det här kapitlet beskriver hur GNOME-skrivbordet implementerar menyer och hur du kan anpassa menyer.

### Introduktion till menyer

GNOME-skrivbordet implementerar menyer enligt XDG menu specification. GNOME låter dig göra följande genom att ha stöd för den här specifikationen:

- Enkelt anpassa menyhierarkin. Du kan redigera ett litet antal filer för att anpassa menyhierarkin. Du behöver inte ändra dina program eller flytta filer.

- Enkelt installera program. Du behöver inte tillhandahålla information om menyhierarkin till program när du installerar programmen.

- Konfigurera menyer så att användare inte kan ändra menyerna.

Menyer på GNOME-skrivbordet använder följande komponenter:

- Menydefinitionsfiler

- Skrivbordsobjektfiler

- Katalogobjektfiler

### Menydefinitionsfiler

Menyfiler definierar hierarkin för menyer som används i GNOME-menyraden. Genom att ändra dessa filer kan du anpassa menyer för alla användare, eller för endast en användare beroende på platsen för `applications.menu`-filen som du ändrar.

Menyfiler måste finnas i `$XDG_CONFIG_DIRS/menus/applications.menu`. Om `$XDG_CONFIG_DIRS` $XDG_CONFIG_DIRS är miljövariabeln som definierats i XDG-baskatalogspecifikationen. inte är inställd, kommer standardsökvägen `/etc/xdg` att användas. Det betyder även att en användarspecifik version kan hittas i `$XDG_CONFIG_HOME/menus/applications.menu` vilken söks igenom först. Om `$XDG_CONFIG_HOME` inte är inställd, kommer standardsökvägen `~/.config` att användas. Kataloger som listas först i `$XDG_CONFIG_DIRS` kommer att användas först när det finns flera `applications.menu`-filer. Första filen som hittas kommer att användas och efterföljande filer kommer att ignoreras.

Om du är osäker på ordningen i vilken sökvägar genomsöks, kommer här en enkel lista för att hitta platsen för `applications.menu`:

1. Sök igenom varje katalog i `$XDG_CONFIG_HOME` för att hitta `menus/applications.menu`. Om `$XDG_CONFIG_HOME` inte är inställd, kommer standardvärdet att vara katalogen `~/.config/`.

2. Sök igenom varje katalog i `$XDG_CONFIG_DIRS` för att hitta `menus/applications.menu`. Om `$XDG_CONFIG_DIRS` inte är inställd, kommer standardvärdet att vara katalogen `/etc/xdg/`.

3. Använd den första `applications.menu`-filen som hittas.

Du kan se ett exempel på en `.menu`-fil i . I det här exemplet, heter toppnivåmenyn `Applications`, vilket anges med elementet `<Name>`. Menyn `Applications` innehåller en enda undermeny, men flera undermenyer är tillåtna. Varje undermeny kan även ha ett `<Include>`-element. Syftet med `<Include>`-element är att verkställa ett filter på uppsättningen av tillgängliga skrivbordsobjekt med matchande regler.

Till exempel är elementet `<Category>` en grundläggande matchande regel som väljer ett skrivbordsobjekt endast om nyckeln `Categories` innehåller information om elementet `<Category>`. I exemplet kommer menyn `Tillbehör` att inkludera ett skrivbordsobjekt endast om det innehåller Verktyg men inte System i Categories-nycklarna. För mer information om Categories-nycklarna, se .

#### Exempel på en `.menu`-fil

    <!DOCTYPE Menu PUBLIC "-//freedesktop//DTD Menu 1.0//EN"
     "http://www.freedesktop.org/standards/menu-spec/1.0/menu.dtd">
    <Menu>
      <Name>Applications</Name>
      <Directory>Applications.directory</Directory>

      <!-- Läs in standardfilplatser för .directory och .desktop -->
      <DefaultAppDirs/>
      <DefaultDirectoryDirs/>

      <!-- Undermenyn Tillbehör -->
      <Menu>
        <Name>Accessories</Name>
        <Directory>Accessories.directory</Directory>
        <Include>
          <And>
            <Category>Utilities</Category>
            <Not>
              <Category>System</Category>
            </Not>
          </And>
        </Include>
      </Menu> <!-- Slut på Tillbehör -->

      <!-- möjligen flera undermenyer -->

    </Menu> <!-- Slut på Program -->

beskriver några av elementen i `.menu`-filer. För en mer detaljerad beskrivning, se XDG menu specification.

#### Filelement för menydefinitioner

Element | Beskrivning
--- | ---
`<Menu>` | Rotelementet som kan innehålla nästlade `<Menu>`-element som definierar undermenyer. Hur dessa element är nästlade bestämmer menystrukturen.
`<Name>` | Anger namnet på menyn. Varje `<Menu>`-element måste innehålla ett `<Name>`-element.
`<Directory>` | Anger namnet på katalogobjektfilen som anger namnet, kommentar och ikon för menyn. Om det här elementet inte anges, kommer `<Name>`-elementet att användas för att visa menynamnet. Som standard, söks `.directory`-filer igenom efter i platsen `$XDG_DATA_DIRS/desktop-directories/` enligt XDG-menyspecifikationen.
`<DefaultAppDirs>` | Det här är en instruktion som indikerar att alla tillgängliga skrivbordsobjekt från `$XDG_DATA_DIRS/applications/` ska sökas igenom. Om den här instruktionen inte inkluderas, kommer dessa platser inte att sökas igenom efter skrivbordsobjekt.
`<DefaultDirectoryDirs>` | Det här är en instruktion som indikerar att alla tillgängliga katalogobjekt från `$XDG_DATA_DIRS/desktop-directories/` ska sökas igeom. Om den här instruktionen inte inkluderas, kommer dessa platser inte att sökas igenom efter katalogobjekt.
`<Include>` | Innehåller en lista över matchande regler efter vilka innehållet för en meny genereras. Kan inkludera de matchande reglerna `<Filename>`, `<Category>`, `<And>`, `<Or>`, `<Not>`, eller `<All>`. Om fler än en regel finns angivna, kommer reglerna att logiskt använda OR så att skrivbordsobjekt som matchar någon regel inkluderas.
`<Exclude>` | Motsatsen till `<Include>` eftersom någon skrivbordsobjekt som matchas i det här elementet undantas från föregående uppsättning av inkluderade element. Av den här anledningen måste det här elementet anges efter `<Include>`-elementet.
`<Filename>` | En matchande regel som väljer ett skrivbordsobjekt när Desktop File-Id matchar innehåller för `<Filename>`-elementet.
`<Category>` | En matchande regel som väljer ett skrivbordsobjekt när Categories-nyckeln matchar innehållet för `<Category>`-elementet.
`<And>` | En matchande regel som väljer ett skrivbordsobjekt när det väljs av alla nästlade matchande regler i `<And>`-elementet.
`<Or>` | En matchande regel som väljer ett skrivbordsobjekt när det väljs av någon av de nästlade matchande reglerna i `<Or>`-elementet.
`<Not>` | En matchande regel som inte väljer ett skrivbordsobjekt när det väljs av någon av de nästlade matchande reglerna i `<Not>`-elementet.
`<All>` | En matchande regel som väljer alla skrivbordsobjekt.

### Skrivbordsobjektfiler

En skrivbordsobjektfil är en datafil som tillhandahåller information om ett objekt i en meny. Skrivbordsobjektfilen anger detaljerna för objektet såsom ett namn, ett kommando att köra, en ikon, och så vidare. Den innehåller även nyckelord som bestämmer platsen för posten i menyhierarkin.

Desktop entry files must reside in the `$XDG_DATA_DIRS/applications` directory and must have a `.desktop` file extension. If `$XDG_DATA_DIRS` $XDG_DATA_DIRS är miljövariabeln som definieras i XDG base directory specification. is not set, then the default path is `/usr/share` is used. This also implies that user specific desktop entries may be located at `$XDG_DATA_HOME/applications` which is searched first. If `$XDG_DATA_HOME` is not set, then the default path `~/.local/share` is used. Desktop entries are collected from all directories in the `$XDG_DATA_DIRS` environment variable. Directories which appear first in `$XDG_DATA_DIRS` are given precedence when there are several `.desktop` files with the same name.

Följande är en exempelfil för ett skrivbordsobjekt:

    [Desktop Entry]
    Encoding=UTF-8
    Name=Calculator
    Name[sv]=Miniräknare
    ...
    Comment=Perform calculations
    Comment[sv]=Genomför beräkningar
    ...
    Exec=gcalctool
    Icon=accessories-calculator
    Terminal=false
    Type=Application
    StartupNotify=true
    Categories=GNOME;GTK;Utility;Calculator

beskriver de mest viktiga nycklarna i skrivbordsobjektfiler. För att få mer information om skrivbordsobjektfiler, se XDG Desktop Entry Specification.

#### Skrivbordsobjektnycklar

Skrivbordsobjektnyckel | Beskrivning
--- | ---
`Categories` | Anger nyckelorden som beskriver objektet. Nyckelorden är separerade med semikolon (;). För att se en lista över nyckelord för standardkategorier, se skrivbordsmenyspecifikationen på http://www.freedesktop.org/Standards/menu-spec Menydefinitionsfiler länkar skrivbordsobjekt till menyer genom att använda matchande regler mot Categories-nycklarna.
`Comment` | Anger en kort beskrivning av objektet. Kommentaren visas som ett verktygstips när du pekar på objektet i menyn.
`Encoding` | Anger kodningen för skrivbordsobjektfilen.
`Exec` | Anger ett kommando som ska köras när du väljer objektet från menyn.
`Icon` | anger filnamnet på en ikon som representerar objektet. Anger inte sökvägen till filnamnet eller filändelsen.
`MimeType` | Anger MIME-typerna som programmet kan hantera.
`Name` | Anger namnet på objektet. Det här namnet visas på objektet i menyn.
`NoDisplay` | Det här alternativet betyder Det här programmet finns, men visa det inte i menyerna.
`Terminal` | Anger huruvida kommandot i nyckeln `Exec` kör i ett terminalfönster. Om värdet är `true` kommer kommandot att köras i ett terminalfönster. Om kommandot inte skapar ett fönster i vilket det kör, måste värdet för den här nyckeln vara `true`.

`Type`

Anger objekttypen. Det här värdet kan vara ett av följande:

- `Application`: Ett objekt som startar ett program.

- `Link`: Ett objekt som länkar till en fil, mapp, eller en fjärresurs (såsom en FTP-plats, en webbsida, en Windows-utdelning...).

- `FSDevice`: Ett objekt som är en filsystemsenhet.

- `Directory`: Ett objekt som är en katalog.

För mer information om nycklarna i skrivbordsobjektfiler, se skrivbordsobjektspecifikationen på följande URL:

        http://www.freedesktop.org/Standards/desktop-entry-spec

Panelprogramstartare och skrivbordsobjekt använder också skrivbordsobjektfiler. Skrivbordsobjektfiler för programstartare och skrivbordsobjekt tillhandahåller samma information som för objekt i en meny. Skrivbordsobjektfiler tillhandahåller till exempel kommandot som ska köras när en användare väljer programstartaren eller objektet.

### Katalogobjektfiler

En katalogobjektfil är en datafil som tillhandahåller information om en meny. Katalogobjektfilen anger detaljerna för menyn såsom ett namn, ett verktygstips och en ikon. Katalogobjektfiler har filändelsen `.directory`.

Katalogobjektfiler måste finns i katalogen `$XDG_DATA_DIRS/desktop-directories`. Om `$XDG_DATA_DIRS` inte är inställd, kommer standardsökvägen `/usr/share` att användas. Det här bestämmer även att användarspecifika katalogobjekt kan finnas i `$XDG_DATA_HOME/desktop-directories` vilken söks igenom först. Om `$XDG_DATA_HOME` inte är inställd, kommer standardsökvägen `~/.local/share` att användas. Katalogobjekt samlas in från alla kataloger i miljövariabeln `$XDG_DATA_DIRS`. Kataloger som först listas i `$XDG_DATA_DIRS` kommer att användas först när det finns flera `.directory`-filer med samma namn.

Följande är ett exempel på en katalogobjektfil:

    [Desktop Entry]
    Name=Graphics
    Name[sv]=Grafik
    ...
    Comment=Graphics applications
    Comment[sv]=Grafikprogram
    ...
    Icon=gnome-graphics
    Type=Directory
    Encoding=UTF-8

beskriver de mest viktiga nycklarna i katalogobjektfiler.

#### Katalogobjektnycklar

Katalogobjektnyckel | Beskrivning
--- | ---
`Name` | Anger namnet på menyn. Det här namnet visas på menyn.
`Comment` | Anger en kort beskrivning av menyn. Kommentaren visas som ett verktygstips när du pekar på menyn.
`Icon` | Anger filnamnet på en ikon som representerar menyn. Anger inte sökvägen till filnamnet eller filändelsen.
`Type` | Anger menytypen. Värdet för den här nyckeln är alltid `Directory`.

### Redigera systemmenyer

Du kan redigera menykonfigurationsfiler och menydatafiler manuellt för att anpassa menyer.

#### Lägg till menyer

Genomför följande steg för att lägga till en meny för alla användare:

1. Skapa en katalogobjektfil för objektet som du vill lägga till. Placera katalogobjektfilen i katalogen `$XDG_DATA_DIRS/desktop-directories`. För mer information om katalogobjektfiler, se .

2. Hitta filen `$XDG_CONFIG_DIRS/menus/applications.menu`.

3. I filen `.menu`, lägg till ett `<Menu>`-element för den nya menyn. För mer information om `.menu`-filer, se .

4. Skapa ett `<Name>`-element nedanför `<Menu>`. Innehållet för elementet ska innehålla namnet för menyn.

5. Skapa ett `<Directory>`-element nedanför `<Menu>`. Innehållet för elementet ska innehålla namnet på katalogobjektfilen.

6. Se för hur man lägger till ett objekt till menyn.

Menyn ska visas i menyraden nästa gång som användarna loggar in.

##### Saknad meny?

Om du inte angav några matchande regler i `<Include>`-elementet, eller om regeln inte matchade några skrivbordsobjekt, kommer du kanske inte att se menyn i menyraden.

#### Lägg till ett objekt till en meny

Genomför följande steg för att lägga till ett objekt till en meny för alla användare:

1. Skapa en skrivbordsobjektfil för objektet som du vill lägga till. För mer information om skrivbordsobjektfiler, se .

2. Placera skrivbordsobjektfilen i katalogen `$XDG_DATA_DIRS/applications`.

3. Hitta filen `$XDG_CONFIG_DIRS/menus/applications.menu`.

4. Verifiera att ett `<Menu>`-element innehåller ett `<Include>`-element med en matchande regel som väljer skrivbordsobjektfilen som skapades i första steget.

Nästa gång som användarna loggar in kommer menyobjektet att finnas på tilldelad plats.

#### Redigera egenskaperna för en meny

Genomför följande steg för att redigera egenskaperna för en meny för alla användare:

1. Hitta filen `$XDG_CONFIG_DIRS/menus/applications.menu`.

2. Sök upp `<Menu>`-elementet i den här filen som motsvarar menyn som du vill ändra. Notera filnamnet på katalogen i `<Directory>`-elementet.

3. Hitta katalogposten för den här menyn. Ändra innehållet för att ändra egenskaperna för menyn. För mer information om `.directory`-filer, se .

#### Redigera ett menyobjekt

Genomför följande steg för att redigera ett menyobjekt:

1. Hitta skrivbordsobjektet i katalogen `$XDG_DATA_DIRS/applications` som motsvarar menyobjektet.

2. Redigera skrivbordsobjektet för att ändra egenskaperna för menyobjektet. För mer information om skrivbordsobjektfiler, se .

#### Ta bort ett objekt från en meny

För att ta bort ett objekt från en meny för alla användare:

1. Hitta filen `$XDG_CONFIG_DIRS/menus/applications.menu`.

2. Hitta `<Menu>`-elementet i den här filen som innehåller skrivbordsobjektet som du vill ta bort.

3. Infoga ett `<Exclude>`-element efter den stängande taggen för `<Include>`-elementet. Se till att det här är i `<Menu>`-elementet som fastställdes i andra steget.

4. Infoga den matchande `<Filename>`-regeln som ett underelement till `<Exclude>` för att specifikt undanta ett skrivbordsobjekt.

Nästa gång som användarna loggar in kommer menyobjektet inte att visas i menyn. visar hur det här görs i filen `applications.menu`. Skrivbordsobjektet för `dasher.desktop` är uttryckligen undantaget från att visas i hjälpmedelsmenyn.

##### Ta bort ett objekt från en meny

    <!-- ... -->

      <Menu>
        <Name>Accessibility</Name>
        <Directory>Accessibility.directory</Directory>
        <Include>
          <And>
            <Category>Accessibility</Category>
            <Not><Category>Settings</Category></Not>
          </And>
        </Include>
        <Exclude>
          <Filename>dasher.desktop</Filename>
        </Exclude>
      </Menu>

    <!-- ... -->

### Redigera användarmenyer och menysammanslagning

Du kan använda följande GNOME-skrivbordsprogram för att redigera menyer för användare:

- Menyredigerare för GNOME

En enkel menyredigerare finns tillgänglig för användare för att redigera sina menyer. För mer information, se Arbeta med menyer i Användarguide för skrivbordet. Alternativt kan du manuellt skapa och redigera en användarmenyfil.

För att manuellt skapa en anpassad meny för en användare, måste `$XDG_CONFIG_HOME/menus/applications.menu` finnas. Om inte `$XDG_CONFIG_HOME` är inställd, kommer standardkatalogen `~/.config` att användas. Eftersom det här är den första platsen som söks igenom efter filen `applications.menu`, kommer den att användas istället för alla andra menyfiler.

Användarmenyer kan innehålla alla elementen som beskrivs i . För en fullständig lista över de tillåtna elementen, se XDG menu specification.

Eftersom användarmenyfiler åsidosätter systemmenyfilerna, kommer de att totalt ersätta systemmenyn såvida inte de uttryckligen slås samman med systemmenyn. Information om sammanslagning av menyer finns tillgänglig i följande underavsnitt.

#### Slå samman systemmenyn

Ofta vill en användare lägga till eller ta bort menyobjekt i tillägg till standardsystemmenyn. För att ge stöd till enstaka ändringar som dessa, rekommenderas det att du använder `<MergeFile>`-elementet med attributet `type="parent"` inom användarens `applications.menu`-fil.

`<MergeFile>`-elementet tillåter att en meny slås samman med innehållet för användarens menyfil. När du anger attributet `type="parent"`, kommer innehållet i `<MergeFile>`-elementet att ignoreras och nästa `applications.menu`-fil i katalogen `$XDG_CONFIG_DIRS/menus` att användas för sammanslagning.

##### Äldre specifikationer

Äldre specifikationer inkluderade inte attributet `type` och krävde helt enkelt att platsen för menyfilen skulle slås samman till innehållet för `<MergeFile>`-elementet. Som ett resultat av det kanske du fortfarande ser en plats angiven i innehållet för `<MergeFile>`, även när `type="parent"`.

Sammanslagningen genomförs på följande sätt:

- Barnet för rotelementet `<Menu>` i den sammanslagna menyfilen Sammanslagen menyfil refererar till nästa `applications.menu` i katalogen `$XDG_CONFIG_DIRS/menus`. ersätts av `<MergeFile>`-elementet i basmenyfilen.

- Alla `<Menu>`-barnelement med samma namn konsolideras till ett enda `<Menu>`-element. Det här görs genom att lägga till alla barnelement för varje `<Menu>`-element med samma namn till den sista förekomsten av menyelementet.

visar ett exempel på en användarmenyfil som uttryckligen slår samman systemmenyfilen.

##### Slå samman systemmenyn

    <!DOCTYPE Menu PUBLIC "-//freedesktop//DTD Menu 1.0//EN"
     "http://www.freedesktop.org/standards/menu-spec/menu-1.0.dtd">

    <Menu>
      <Name>Applications</Name>
      <MergeFile type="parent">/etc/xdg/menus/applications.menu</MergeFile>
      <Menu>
        <Name>Accessibility</Name>
        <Exclude>
          <Filename>dasher.desktop</Filename>
        </Exclude>
      </Menu>
    </Menu>

#### Slå samman godtyckliga menyer

Godtyckliga menyfiler kan slås samman på i stort sett samma sätt som systemmenyer. Skillnaden är att `type`-attributet måste ställas in till `path` eller måste undantas från `<MergeFile>`-elementet för att den här typen av sammanslagning.

Sammanslagningen genomförs på samma sätt förutom att platsen för den sammanslagna menyfilen anges i innehållet för `<MergeFile>`-elementet.

## Installera teman

Det här kapitlet beskriver teman, temainställningarna som finns tillgängliga i GNOME-skrivbordet, hur man installerar alternativ för temainställningar och hur man skapar ett anpassad alternativ.

### Introduktion till teman

Ett tema är en grupp av koordinerade inställningar som anger det visuella utseendet för en del av GNOME-skrivbordet. Användare kan välja teman för att ändra utseendet på GNOME-skrivbordet.

Ett tema innehåller följande inställningar som påverkar olika delar av GNOME-skrivbordet:

Kontroller

  Kontrollerinställningen för ett tema bestämmer det visuella utseendet på fönster, paneler och panelprogram. Kontrollinställningen bestämmer även det visuella utseendet på GNOME-giltiga gränssnittsobjekt som visas på fönster, paneler och panelprogram, såsom menyer, ikoner och knappar. Några av kontrollerinställningarna som finns tillgängliga är designade för speciella hjälpmedelsbehov. Användare kan välja ett alternativ från kontrollerinställningen från fliksektionen Kontroller i inställningsverktyget Tema.

Fönsterram

  Fönsterraminställningen för ett tema bestämmer endast utseendet på ramar runt fönster. Användare kan välja ett alternativ för fönsterraminställningen från fliksektionen Fönsterram i inställningsverktyget Tema.

Icon

  Ikoninställningen för ett tema bestämmer utseendet på ikoner på paneler och skrivbordsbakgrunden. Användare kan välja ett alternativ för ikoninställningen från fliksektionen Ikoner i inställningsverktyget Tema.

### Temaindexfil

Varje tema har en indexfil som definierar egenskaperna för temat. Namnet på indexfilen är `/usr/share/themes/temanamn/index.theme`.

Följande är ett exempel på en temaindexfil:

    [Desktop Entry]
    Type=X-GNOME-Metatheme
    Name=High Contrast Large
    Name[sv]=Stor text med hög kontrast
    Comment=Large black-on-white text and icons
    Comment[sv]=Stor text och stora ikoner i svart och vitt
    Encoding=UTF-8

    [X-GNOME-Metatheme]
    GtkTheme=HighContrastLargePrint
    IconTheme=HighContrast
    MetacityTheme=Atlanta
    ApplicationFont=sans 18

Följande tabell beskriver nycklarna i temaindexfiler:

#### Nycklar i temaindexfiler

Indexfilnyckel | Beskrivning
--- | ---
`Type` | Anger att det här temat bestämmer utseendet på flera temaalternativ, såsom kontroller, fönsterramar och ikoner.
`Name` | Namnet på temat. Det här är namnet på temat som visas i inställningsverktyget Tema.
`Comment` | En kort beskrivning av temat. Det här är texten som visas under namnet på temat i inställningsverktyget Tema.
`GtkTheme` | Motsvarar kontrollerinställningen i inställningsverktyget Tema. Anger vilka kontrollerinställningar som ska användas på fönster, paneler och panelprogram.
`IconTheme` | Motsvarar ikonerinställningen i inställningsverktyget Tema. Anger vilka ikonerinställningar som ska användas på paneler och skrivbordsbakgrund.
`MetacityTheme` | Motsvarar fönsterraminställningen i inställningsverktyget Tema. Anger vilka fönsterraminställningar som ska användas på fönster.
`ApplicationFont` | Motsvarar inställningen för programtypsnitt i inställningsverktyget Typsnitt.

### Installera nya kontrolleralternativ

Du kan lägga till ett nytt alternativ för kontrollerinställningen i inställningsverktyget Tema. Kontrolleralternativ finns i katalogen `/usr/share/themes`. Den vanliga strukturen för ett kontrolleralternativ i filsystemet ser ut så här:

Alternativfil

  `/usr/share/themes/alternativnamn/gtk-2.0/gtkrc`

Bildfiler

  `/usr/share/themes/alternativnamn/pixmaps/*.*`

Vanligtvis tillhandahålls ett nytt alternativ för kontrollerinställningen som en `.tar.gz`-fil. För att installera det nya kontrolleralternativet, packa upp `.tar.gz`-filen i katalogen `/usr/share/themes`.

Användare kan installera sina egna alternativ för kontrollerinställningen. Om en användare installerar ett alternativ för kontrollerinställningen, lagras alternativet i katalogen `$HOME/.themes`.

### Installera ett nytt fönsterramalternativ

Du kan lägga till ett nytt alternativ för fönsterraminställningen i inställningsverktyget Tema. Fönsterramalternativ finns i katalogen `/usr/share/themes/alternativnamn/metacity-1`. Den vanliga strukturen för ett fönsterramalternativ i filsystemet ser ut så här:

Alternativfil

  `/usr/share/themes/alternativnamn/metacity-1/metacity-theme-1.xml`

Bildfiler

  `/usr/share/themes/alternativnamn/metacity-1/*.*`

Vanligtvis tillhandahålls ett nytt alternativ för fönsterraminställningen som en `.tar.gz`-fil. För att installera det nya fönsterramalternativet, packa upp `.tar.gz`-filen i katalogen `/usr/share/themes`.

Användare kan installera sina egna alternativ för fönsterraminställningen. Om en användare installerar ett alternativ för fönsterraminställningen, lagras alternativet i katalogen `$HOME/.themes`.

### Installera ett nytt ikoneralternativ

Du kan lägga till ett nytt alternativ för ikonerinställningen i inställningsverktyget Tema. Ikoneralternativ finns i katalogen `/usr/share/icons/alternativnamn`. Den vanliga strukturen för ett ikoneralternativ i filsystemet ser ut så här:

Alternativfil

  `/usr/share/icons/alternativnamn`

Bildfiler

  `/usr/share/icons/alternativnamn/icons/*.*`

Vanligtvis tillhandahålls ett nytt alternativ för ikonerinställningen som en `.tar.gz`-fil. För att installera det nya ikoneralternativet, packa upp `.tar.gz`-filen i katalogen `/usr/share/icons`.

Användare kan installera sina egna alternativ för ikonerinställningen. Om en användare installerar ett alternativ för ikonerinställningen, lagras alternativet i katalogen `$HOME/.icons/alternativnamn`.

### Installera ikoner för teman

GNOME-skrivbordet tillhandahåller flera teman som är designade för användare med speciella visuella behov. Till exempel är några av de teman som finns, designade för användare med nedsatt syn. Flera versioner av ikoner kan krävas så att ikonen kan visas korrekt i varje tema.

Du kanske behöver installera en ny ikon för ett program. När du installerar en ny ikon måste du skapa flera versioner av ikonen, så att ikonen visas korrekt i olika teman. Du måste skapa flera versioner av följande ikontyper:

- Ikoner som används i program på GNOME-skrivbordet.

- Ikoner som används internt av GTK+-program, eller GTK+-standardikoner.

När du installerar en ny ikon måste du skapa flera versioner av ikonen, så att ikonen visas korrekt i olika teman. Du kan skapa ikoner i flera format, till exempel formatet Portable Network Graphic (PNG). Den föreslagna ikonstorleken för skrivbordsmiljön är 48 bildpunkter gånger 48 bildpunkter. Med den här storleken kan de flesta teman skala om ikonerna.

När du installerar en ny ikon, skapa följande 48 bildpunkter gånger 48 bildpunkter stora versioner av ikonen:

- Vanlig ikon

- Ikon med låg kontrast

- Ikon med hög kontrast

- Ikon med omvänd hög kontrast

Om möjligt, skapa också 16 bildpunkter gånger 16 bildpunkter stora versioner av varje ikon ovan, för teman som inte kräver stor utskrift.

Installera ikonerna till bildfilsplatsen som är angiven för temat i eller . För att till exempel lägga till ikoner till temat HighContrastLargePrint, lägg till ikonerna till katalogen `/usr/share/themes/HighContrastLargePrint/pixmaps`. Lägg till referenser till ikonerna i de relevanta temafilerna. För att till exempel lägga till ikoner till temat HighContrastLargePrint, lägg till referenser till ikonerna i filen `/usr/share/themes/HighContrastLargePrint/gtk-2.0/gtkrc`. Ändra filen `gtkrc` för temat för att associera ikonen med en GTK-standardikonidentifierare.

För mer information om hur man skapar ikoner för programstartare och för paneler, se http://www.freedesktop.org/Standards/icon-theme-spec.

### Skapa ett anpassat kontrolleralternativ

Om alternativen för kontrollerinställningen inte är lämpliga för dina användares behov, kan du skapa ett anpassat kontrolleralternativ. Genomför följande steg för att skapa ett anpassat kontrolleralternativ:

1. Skapa en katalogstruktur för alternativet i katalogen `/usr/share/themes`. Använd samma katalogstruktur som andra alternativ använder. Skapa för exempel följande kataloger för att skapa ett alternativ med namnet SmallPrint:

   - `/usr/share/themes/SmallPrint`

   - `/usr/share/themes/SmallPrint/gtk-2.0`

2. Leta upp filen `gtkrc` som passar dina användares behov bäst. Kopiera den filen till katalogen `gtk-2.0` för ditt nya alternativ.

3. Öppna filen `gtkrc` i en textredigerare och ändra attributen för gränssnittselementen som du vill ha dem.

4. Om det nya alternativen inkluderar bilder, installera bilderna för det nya alternativet i katalogen `pixmaps` för ditt nya alternativ. Om det nya alternativet använder bilder från ett annat alternativ, behöver du inte skapa kopior av bilderna för det nya alternativet. Se istället till att referensen till bilderna på raden `pixmap_path` i filen `gtkrc` är korrekt.

Användarna kan nu välja det nya alternativet för kontrollerinställningen.

För mer information om `gtkrc`-filer, se http://developer.gnome.org/doc/API/2.0/gtk/index.html.

## Konfigurera typsnitt

Det här kapitlet beskriver hur man konfigurerar typsnitt för GNOME-skrivbordet.

### Introduktion till typsnittskonfiguration

GNOME-skrivbordet använder biblioteket `fontconfig` för konfiguration och anpassning av typsnitt. Biblioteket `fontconfig` kan använda alla sorters typsnitt, inklusive PostScript Type 1-typsnitt och TrueType-typsnitt.

Biblioteket `fontconfig` tillhandahåller en lista över alla tillgängliga typsnitt på systemet som kör GNOME-skrivbordet. För att bygga den här listan, söker `fontconfig` i katalogerna som listas i filen `/etc/fonts/fonts.conf`. För att visa alla typsnitt som finns tillgängliga på ett system, gå till platsen `fonts:///` i filhanteraren på systemet.

För mer information om biblioteket `fontconfig`, se följande URL:

          http://freedesktop.org/software/fontconfig

### Typsnittsersättning

Biblioteket `fontconfig` genomför typsnittsersättning när antingen hela typsnitt eller individuella tecken inte finns tillgängliga. Om systemet behöver visa ett typsnitt som inte finns tillgängligt, försöker `fontconfig` att visa ett annat, liknande typsnitt. Om till exempel en webbsida begär att visa typsnittet Verdana, och det typsnittet inte är installerat på systemet, kommer `fontconfig` att visa ett liknande typsnitt, såsom Helvetica. Listan över liknande typsnitt definieras i filen `/etc/fonts/fonts.conf`.

Om systemet behöver visa ett tecken som inte finns tillgängligt i det valda typsnittet, försöker `fontconfig` att visa tecknet i ett annat, liknande typsnitt. Till exempel kanske du väljer Bitstream Vera Sans som typsnitt för programmet Textredigerare. Typsnittsfamiljen Bitstream Vera inkluderar inte kyrilliska tecken. Om du öppnar ett dokument som innehåller ett kyrilliskt tecken, använder Textredigerare ett liknande typsnitt som inkluderar kyrilliska tecken för att visa tecknet.

Biblioteket `fontconfig` definierar även alias för typsnitt, exempelvis `serif`, `sans-serif` och `monospace`. När du väljer ett alias för ett typsnitt, använder systemet första typsnittet som är definierat för det aliaset i filen `/etc/fonts/fonts.conf`.

### Lägg till ett typsnitt för alla användare

Genomför följande steg för att lägga till ett typsnitt för alla användare:

1. Kopiera typsnittsfilen till en av katalogerna i filen `/etc/fonts/fonts.conf`. Vanligtvis lagras typsnitten i katalogen `/usr/share/fonts/`.

2. Biblioteket `fontconfig` uppdaterar listan över typsnitt automatiskt. Kör följande kommando om listan över typsnitt inte är uppdaterad:

       fc-cache katalognamn

### Lägg till ett typsnitt för en individuell användare

Genomför följande steg för att lägga till ett typsnitt för en individuell användare:

1. Kopiera typsnittsfilen till katalogen `$HOME/.fonts` för användaren. Om du drar typsnittsfilen till platsen `fonts:///` i filhanteraren kommer typsnittsfilen att kopieras till katalogen `$HOME/.fonts`.

2. Biblioteket `fontconfig` uppdaterar listan över typsnitt automatiskt. Kör följande kommando om listan över typsnitt inte är uppdaterad:

       fc-cache katalognamn

## MIME-typer

Det här kapitlet beskriver hur program detekterar MIME-typer, hur man registrerar MIME-typer och hur man lägger till program till GNOME-skrivbordet.

Syftet med det här kapitlet är att göra det enklare för en administratör att förstå hur man konfigurerar olika delar av MIME-databasen och att ge en allmän överblick över MIME-systemet. Därför kommer vi inte att försöka gå in på detaljer där det inte behövs. För de smaskiga detaljerna rekommenderas det att du refererar till XDG shared mime info specification.

### Introduktion till MIME-typer

En Multipurpose Internet Mail Extension-typ [MIME] identifierar formatet på en fil. Program som webbläsare och e-postprogram använder MIME-typen för en fil för att bestämma vilka åtgärder som ska genomföras med den. Till exempel kan ett e-postprogram använda MIME-typen för att detektera formatet på en bilaga och välja en lämplig läsare för filen, såsom att öppna ett textdokument med gedit.

Ett annat exempel är när filhanteraren Nautilus behöver veta MIME-typen på en fil för att genomföra följande åtgärder:

- Öppna filen i ett lämpligt program.

- Visa en sträng som beskriver filtypen.

- Visa en lämplig ikon som representerar filen.

- Visa en lista över andra program som kan öppna filen.

MIME-typer var ursprungligen ett förslag till en standard för identifiering av innehållet i ett e-postmeddelande. Numera använder många system MIME-typer för att identifiera formatet på godtyckliga filer på filsystemet. MIME-typer innehåller en mediatyp på toppnivå följt av en undertypsidentifierare, separerade av ett snedstreckstecken, `/`. Ett exempel på en MIME-typ är `image/jpeg`. Mediatypen i det här exemplet är `image` och undertypsidentifieraren är `jpeg`. Mediatypen på toppnivån är menad att vara en allmän kategorisering för innehållet i filen, och undertypsidentiferaren är menad att specifikt identifiera filformatet.

Det finns åtta mediatyper som för närvarande välsignade av IANA [Internet Assigned Naming Authority]. Dessa åtta mediatyper är

- application
- audio
- image
- message
- model
- multipart
- text
- video

. Många undertyper finns för varje mediatyp; för mer information, se MIME Media Types på IANA:s webbplats.

Implementationen av MIME-typer i GNOME följer XDG shared mime info specification. Den här specifikationen ger följande fördelar:

- Standardplatser för alla MIME-relaterade filer.

- Ett standardsätt för program att registrera information om en ny MIME-typ.

- Ett standardsätt att hämta MIME-typen för en fil.

- Ett standardsätt att hämta information om en MIME-typ.

Resten av kapitlet beskriver filerna och katalogerna som utgör MIME-databasen, detaljer om XML-källfiler, hur man skapar eller ändrar MIME-typer, hur man registrerar program som hanterare för vissa MIME-typer och till slut, hur man lägger till ett program till GNOME-skrivbordet.

### MIME-databasen

MIME-databasen är en samling filer som utgör:

- Uppsättningen av kända MIME-typer

- Metoden för att bestämma MIME-typen för en fil

- Metainformation angående en MIME-typ, såsom en mänskligt läsbar beskrivning som används vid visning av filer av den här typen.

#### Plats

De mest viktiga och grundläggande steget för en administratör för att förstå MIME-systemet är att lära sig platserna där dessa filer är lagrade. Eftersom XDG shared mime info specification blev utformad av X Desktop Group använder det även XDG base directory specification. Det rekommenderas varmt att du gör dig hemmastadd med den här specifikationen, eftersom den även är viktig för andra systemadministrationsuppgifter såsom redigering av menyer. En kort sammfattning av katalogplatserna som hänför till MIME-specifikationen anges nedan.

MIME-databasen skapas från den uppsättning filer som finns i katalogerna `$XDG_DATA_HOME/mime` och `$XDG_DATA_DIRS/mime`. Om dessa miljövariabler inte är inställda, kommer katalogerna `~/.local/share` respektive `/usr/local/share:/usr/share` att användas. Som du kan se från standardvärdet för `$XDG_DATA_DIRS`, är varje miljövariabel faktiskt en kolonseparerad lista med kataloger. Användarens databas i `$XDG_DATA_HOME/mime` har företräde över systemets databas i `$XDG_DATA_DIRS/mime` när definitionskonflikter inträffade. Precis som XDG shared mime specification, kommer vi att referera till den här uppsättningen kataloger som `<MIME>` i resten av det här dokumentet.

Anta till exempel att standardsökvägarna används för miljövariablerna, då betyder Load `<MIME>/text/plain.xml` att följande filer ska läsas in:

- `~/.local/share/mime/text/plain.xml`

- `/usr/local/share/mime/text/plain.xml`

- `/usr/share/mime/text/plain.xml`

#### Innehåll

Följande är en lista över kataloger och filer som hittas i MIME-databasen tillsammans med korta beskrivningar:

`<MIME>/packages/`

  Den här katalogen innehåller ett antal XML-filer, där varje beskriver en samling av MIME-typer. Som standard installeras filen `freedesktop.org.xml` i katalogen `/usr/share/mime/packages`. Den här filen innehåller alla standard-MIME-typer som används överallt och är välkända.

  Program som tillhandahåller information om nya MIME-typer ska installera en enda ny XML-fil här. Bereonde på prefixet där programmet är installerat, kommer det att skapa filen i underkatalogen `/mime/package` för en av katalogerna i `$XDG_DATA_HOME:$XDG_DATA_DIRS`. Om till exempel ett program är installerat i `/usr/bin`, ska det installera en ny XML-källfil i katalogen `/usr/share/mime/packages`. För mer information om XML-filerna i katalogen `packages`, se .

`<MIME>/MEDIA/SUBTYPE.xml`

  Dessa kataloger och filer genereras automatiskt från samlingen av XML-källfiler i underkatalogen `<MIME>/packages/` av programmet update-mime-database. Till exempel för varje `mime-type`-element i filen `/usr/share/mime/packages/freedesktop.org.xml`, skapas en katalog i `/usr/share/mime/` med den media type för MIME-typen. En XML-fil skapas även i den katalogen med subtype identifier för den MIME-typen. Innehållet i den skapade XML-filen inkluderar kommentarer (och översättningar av dem), underklassdesigneringar och alias.

  ##### Exempel: filen `/usr/share/mime/text/plain.xml`

      <?xml version='1.0' encoding='utf-8'?>
      <mime-type xmlns="http://www.freedesktop.org/standards/shared-mime-info" type="text/plain">
      <!--Skapad automatiskt av update-mime-database. REDIGERA INTE!-->
        <comment>plain text document</comment>
        <!-- möjligen fler översättningar -->
        <comment xml:lang="sv">vanligt textdokument</comment>
        <comment xml:lang="eu">testu soileko dokumentua</comment>
        <comment xml:lang="fi">perustekstiasiakirja</comment>
        <comment xml:lang="fr">document plein texte</comment>
        <!-- möjligen fler översättningar -->
      </mime-type>

  Den här filen genereras av programmet update-mime-database, med standard-XML-källfilen `freedesktop.org.xml`.
`<MIME>/globs`

  Innehåller en rad med en MIME-typ och ett glob-mönster, separerade av ett kolontecken. Filer som matchar glob-mönstret slås upp till den MIME-typ som angivits innan kolontecknet. Det finns speciella regler för hur filnamn matchas av glob-mönstret; för fler detaljer, se XDG shared mime specification.

  Den här filen genereras också av programmet update-mime-database, med standard-XML-källfilen `freedesktop.org.xml`.

`<MIME>/magic`

  En binärfil som innehåller information om hur man slår upp MIME-typer genom att sniffa innehåller i filen. Det här är vanligtvis en uppsättning av en eller flera regler, såsom leta efter strängen `%PDF-` på byteposition 0 i filen; om den hittas, tilldela den MIME-typen `application/pdf`.

  Den här filen genereras också av programmet update-mime-database.

`<MIME>/XMLnamespaces`

  Innehåller en länkning av XML-namnrymder till MIME-typer. Varje rad innehåller tre fält, namnrymden, localName och MIME-typen. Varje fält är separerat med ett blanksteg. Om localName är blank, kommer det att finnas två blanksteg mellan namnrymden och MIME-typen.

  Den här filen genereras också av programmet update-mime-database.

`<MIME>/aliases`

  Innehåller en lista med alias för varje MIME-typ. Ett alias är helt enkelt en MIME-typ som ibland är känd som en annan typ. För varje rad i den här filen finns det två fält: första fältet är aliasnamnet, och det andra fältet är MIME-typen. Fälten är separerade med ett blanksteg.

  Den här filen genereras också av programmet update-mime-database.

`<MIME>/subclasses`

  Innehåller en lista med underklassade MIME-typer och deras MIME-föräldertyp. Från XDG shared mime specification:

  > En typ är en underklass för en annan typ om någon instans av första typen också är en instans för den andra. Till exempel är alla filerna image/svg också text/xml, text/plain och application/octet-stream. Underklasser handlar om formatet, istället för kategorin av data (till exempel finns det ingen "generic spreadsheet"-klass som alla kalkylark ärver information från).

  Formatet för den här filen liknar `aliases`-filen. Varje rad innehåller två fält, där det första fältet är den underklassade MIME-typen och det andra fältet är förälder-MIME-typen. Varje fält är separerat med ett blanksteg.

  Den här filen genereras också av programmet update-mime-database.

#### Uppdatera MIME-databasen

Förstå hur MIME-databasen uppdateras är viktigt för administratörer som önskar att lägga till nya MIME-typer till systemet, eller annars ändra information om en MIME-typ. Programmet update-mime-database är tänkt för den här uppgiften.

Till exempel om ett program installerar information om en ny MIME-typ i `/usr/share/mime/packages/diff.xml`, måste update-mime-database anropas med parametern `/usr/share/mime`.

    # update-mime-database /usr/share/mime
    ***
    * Updating MIME database in /usr/share/mime...
    ***

MIME-databasen uppdateras genom att söka av alla XML-källfiler i katalogen `<MIME>/packages`.

### XML-källfilerna

Dessa XML-filer finns i katalogen `<MIME>/packages` och tillhandahåller all information angående MIME-typer som finns installerade i databasen med programmet update-mime-database. Det finns ett par regler angående själva XML-filen:

- Den måste ange namnrymden som `http://www.freedesktop.org/standards/shared-mime-info`

- Rotelementet måste vara `mime-info`

- Noll eller flera `mime-type`-element kan anges som barn till `mime-info`-elementet. Attributet `type` används för att ange MIME-typen som definieras.

Som standard installeras filen `freedesktop.org.xml` i katalogen `packages` i en av `<MIME>`-sökvägarna (vanligtvis `/usr/share/mime/packages`).

ger en kort beskrivning för varje element som kan påträffas som barn till `mime-type`-elementet.

#### Barnelement till `<mime-info>`

Element (och attribut) | Beskrivning
--- | ---
`<glob pattern="*.xyz">` | Det här elementet anger ett glob-mönster mot filnamn. Om filnamnet matchar, kommer det att tilldelas MIME-typen för `mime-type`-förälderelement. Attributet `pattern` är obligatoriskt.

`<magic priority="50">`

Det här elementet innehåller en lista med `match`-element som dess barn. Attributet `priority` är valfritt, och anger en prioritet mellan 0 och 100, där 100 är den högsta matchande prioriteten. Varje `match`-barnelement har tre nödvändiga attribut:

- `type`
- `offset`
- `värde`

och ett fjärde valfritt attribut, `mask`. För detaljer om dessa attribut, se XDG shared mime info specification.

`<alias type="media/subtype">` | Det här elementet definierar ett alias för `mime-type`-förälderelementet. Ett alias är helt enkelt en MIME-typ som ibland är känd som en annan typ. Till exempel är `application/x-pdf` ett alias för MIME-typen `application/pdf`.
`<sub-class-of type="media/subtype">` | Det här elementet definierar `mime-type`-förälderelementet som en underklass för MIME-typen angiven i attributet `type`. Till exempel är `image/svg` en underklass för MIME-typen `text/xml`, `text/plain`, och `application/octet-stream`.
`<comment xml:lang="lokal">` | Det här elementet tillhandahåller en mänskligt läsbar beskrivning för MIME-typen. Det kan finnas noll eller fler förekomster av det här elementet så länge som varje innehåller ett unikt värde för attributet `xml:lang`.

`<root-XML namespaceURI="namnrymd" localName="">`

Om en fil fastställs att vara XML-fil, kommer det här elementet att hjälpa till att ytterligare klassificera den genom användning av attributen `namespaceURI` och `localName`, för vilket båda är nödvändiga. Attributet `namespaceURI` är namnrymden för dokumentet, och `localName` är namnet på rotelementet för dokumentet. Om `localName` finns men dess värde är blankt, kommer rotelementet ha valfritt namn, men namnrymden måste fortfarande matchas.

Det enklast sättet att förstå dessa filer på är att ta en titt på ett exempel. Låneinformation från XDG shared mime specification, visar innehållet i en XML-källfil kallad `diff.xml`. Det här exemplet definierar MIME-typen `text/x-diff`. Det finns flera `comment`-element som ger ett mänskligt läsbart namn för MIME-typen på ett antal olika språk. Den här MIME-typen har både regler för matchning genom glob-mönster och genom användningen av sniffning av information (bättre känd som `magic`-regler). Någon fil med filändelsen `.diff` eller `.patch` kommer att slås upp till den här MIME-typen. Även någon fil vars innehåll börjar med strängarna angivna i `value`-attributen för `match`-elementet, kommer att slås upp till MIME-typen `text/x-diff`.

Ordningen i vilken glob-mönster och magic-regler gäller är utanför omfånget för det här dokumentet. För detaljer om det, se XDG shared mime info specification.

#### Exempel på en XML-källfil: `diff.xml`

    <?xml version='1.0'?>
    <mime-info xmlns='http://www.freedesktop.org/standards/shared-mime-info'>
      <mime-type type="text/x-diff">
        <comment>Differences between files</comment>
        <comment xml:lang="sv">Skillnader mellan filer</comment>
        <!-- fler översatta kommentarselement -->
        <magic priority="50">
          <match type="string" offset="0" value="diff\t"/>
          <match type="string" offset="0" value="***\t"/>
          <match type="string" offset="0" value="Common subdirectories: "/>
        </magic>
        <glob pattern="*.diff"/>
        <glob pattern="*.patch"/>
      </mime-type>
    </mime-info>

### Ändra MIME-typer

Du ska aldrig direkt ändra XML-källfilerna som är installerade av program i katalogen `<MIME>/packages`. Ändra istället filen `Overrides.xml`. Den här filen har förträde över alla andra XML-källfiler som är installerade i samma `packages`-katalog. Om du är utvecklare gäller inte den här regeln. Du ska skapa en ny XML-källfil och placera den i den lämpliga katalogen `<MIME>/packages` (din `Makefile` kommer så klart att ta hand om det).

Du kan ändra MIME-databasen för alla användare på systemet eller för en specifik användare beroende på platsen för filen som du ändrar. För att ändra databasen för alla användare, gör ändringar i filen `Overrides.xml` i katalogen `$XDG_DATA_DIRS/mime/packages`. För att ändra databasen för en enda användare, gör ändring i filen `Overrides.xml` i katalogen `$XDG_DATA_HOME/mime/packages`.

Efter att ändringar har gjorts måste du alltid köra programmet update-mime-database, med katalogplatsen för MIME-databasen som första parametern.

#### Lägga till eller ändra MIME-typer

För att lägga till en eller flera MIME-typer för alla användare:

1. Skapa eller ändra en befintlig `Overrides.xml` XML-källfil, som innehåller definitionerna för MIME-typerna. För mer information, se .

2. Placera filen `Overrides.xml` i katalogen `/usr/share/mime/packages`.

3. Uppdatera MIME-databasen genom att köra update-mime-database med systemkontot.

       update-mime-database /usr/share/mime

Följ samma steg för att lägga till en eller flera MIME-typer för en enda användare, förutom att filen `Overrides.xml` ska placeras i katalogen `~/.local/share/mime/packages`. Ytterligare, anropa update-mime-database med `~/.local/share/mime/packages` som första parametern.

#### Verifiera ändringar

Efter att du har gjort en ändring i MIME-databasen och uppdaterat dess innehåll, kan du verifiera att ändringen har börjat gälla genom att använda programmet gnomevfs-info. Det här programmet skriver ut MIME-typen och annan användbar information om en fil.

Om du kör gnomevfs-info på en SVG-fil ger den dig utdata som visas här nedan. Du kommer att märka att standardprogramm för den här MIME-typen är `eog.desktop`; Vi kommer att diskutera standardprogram i .

    $ gnomevfs-info mime-diagram.svg
    Name              : mime-diagram.svg
    Type              : Regular
    MIME type         : image/svg+xml
    Default app       : eog.desktop
    Size              : 14869
    Blocks            : 32
    I/O block size    : 4096
    Local             : YES
    SUID              : NO
    SGID              : NO
    Sticky            : NO
    Permissions       : 600644
    Link count        : 1
    UID               : 1000
    GID               : 100
    Access time       : Wed Feb 22 18:24:47 2006
    Modification time : Wed Feb 22 18:24:42 2006
    Change time       : Wed Feb 22 18:24:42 2006
    Device #          : 775
    Inode #           : 297252
    Readable          : YES
    Writable          : YES
    Executable        : NO
    $

går igenom stegen för att skapa en ny MIME-typ och sedan verifiera ändringarna med gnomevfs-info.

#### Exempel för `application/x-newtype`

För att skapa (eller åsidosätta) en MIME-typ och verifiera ändringarna:

1. Skapa en ny, tom fil i din hemkatalog kallad `testing.xyz`.

2. Använd gnomevfs-info på filen för att ta reda på MIME-typen. MIME-typen för den här filen ska detekteras som `text/plain` därför att det inte finns några glob-mönster eller magic-regler som matchar den När inga glob-mönster eller magic-regler matchar en fil, kommer den att slås upp till MIME-typen `text/plain` om den innehåller textdata eller `application/octet-stream` för binärdata. Om filen är tom, kommer den att få standardvärdet `text/plain`. .

3. Skapa (eller ändra) filen `Overrides.xml` som beskrivs i med innehållet angivet i .

4. Uppdatera databasen med update-mime-database.

5. Använd gnomevfs-info för att verifiera att din ändring har börjat gälla. Du bör se att MIME-typen för filen `testing.xyz` slås upp som `application/x-newtype`.

       $ gnomevfs-info testing.xyz | grep MIME
       MIME type         : application/x-newtype
       $

##### Filen `Overrides.xml`

    <?xml version='1.0' encoding='utf-8'?>
    <mime-info xmlns="http://www.freedesktop.org/standards/shared-mime-info">
      <mime-type type="application/x-newtype"><comment>new mime type</comment><glob pattern="*.xyz"/></mime-type>
    </mime-info>

### Registrera program för MIME-typer

Registrera program för att hantera MIME-typer är ganska is fairly enkelt. Program registreras genom att skapa en `MimeType`-nyckel i deras `.desktop`-objektfil och listar varje MIME-typ som separeras med ett semikolon. Nyckeln `MimeType` ska endast användas i `.desktop`-filer vars `Type`-nyckel har värdet `Application`. För mer information om `.desktop`-filer, se .

Efter skapandet eller ändringen av en `.desktop`-objektfil måste du uppdatera programdatabasen med programmet update-desktop-database (mycket likt update-mime-database, förutom att det inte tar emot någon parameter). Det här kommer att skapa en `mimeinfo.cache`-fil i underkatalogen `applications` för varje katalog i `$XDG_DATA_HOME:$XDG_DATA_DIRS`. Cachefilen är nödvändig så att alla `.desktop`-filer inte behöver sökas igenom efter just `MimeType`-nyckeln, eftersom det orsakar onödig diskanvändning.

Standardprogram att använda för specifika MIME-typer ska anges i en fil som kallas `defaults.list`. Den här filen finns i underkatalogen `applications` för varje katalog i `$XDG_DATA_HOME` och `$XDG_DATA_DIRS`. Formatet för den här filen innehåller MIME-typen, `=`-symbolen och Desktop File ID (som är filnamnet för skrivbordsobjektfilen). är ett kort exempel på en `defaults.list`-fil i en användares `~/.local/share/applications`-katalog.

#### En användares `defaults.list`-fil

    [Default Applications]
    application/pdf=evince.desktop
    text/html=epiphany.desktop
    text/plain=gedit.desktop
    image/jpeg=eog.desktop
    image/png=eog.desktop
    text/xml=gedit.desktop

#### XDG Desktop Entry Specification

Hur man registrerar MIME-typer för program är en del av XDG desktop entry specification, istället för XDG shared mime info specification.

### Lägg till ett program till GNOME-skrivbordet

Genomför följande steg för att lägga till ett program till GNOME-skrivbordet:

1. Lägg till ett menyobjekt för programmet. För mer information om hur man lägger till ett objekt i en meny, se .

2. Lägg till en ikon för programmet i `/usr/share/icons/temanamn/ikonstorlek/apps`. För mer information om ikoner och teman, se .

3. Om programmet använder en ny MIME-typ, lägg till XML-källfilen till MIME-databasen. För mer information, se .

4. Om programmet använder en ny MIME-typ, lägg till en ikon för MIME-typen i `/usr/share/icons/temanamn/ikonstorlek/mimetypes`. För mer information om ikoner och teman, se .

5. För att associera programmet med en MIME-typ, inkludera en `MimeType`-nyckel i din `.desktop`-fil. För mer information, se .

## Ställ in skärmsläckare

Det här kapitlet beskriver hur man ställer in inställningar för skärmsläckaren. Det här kapitlet tillhandahåller även information m hur man ändrar skärmarna som finns tillgängliga för skärmsläckaren.

### Introduktion till skärmsläckare

En skärmsläckare är ett program som ersätter bilden på en skärm när skärmen inte används. Skärmsläckarprogrammet för GNOME-skrivbordet är gnome-screensaver. Följande avsnitt beskriver hur man ställer in inställningar för programmet gnome-screensaver, och hur man ändrar teman som finns tillgängliga för skärmsläckaren.

### Ställ in inställningar för skärmsläckaren

Alla inställningar för skärmsläckaren lagras i GConf.

För att ändra skärmsläckarprogrammets inställningar kan användare använda inställningsverktyget Skärmsläckare. För information om inställningar för skärmsläckaren, se Användarguide för skrivbordet.

Användare kan även kör kommandot `/usr/bin/gnome-screensaver-preferences` för att öppna dialogrutan Skärmsläckarinställningar.

För att ställa in standardinställningar för skärmsläckaren och en policy för alla användare, ändra skärmsläckarinställningarna i GConfs standardkonfigurationskälla.

För att ställa in obligatoriska skärmsläckarinställningar och en policy för alla användare, ändra skärmsläckarinställningarna i GConfs obligatoriska konfigurationskälla.

### Ändra skärmsläckarteman

Skärmsläckarprogrammet låter användare välja ett eller flera skärmsläckarteman. Ett skärmsläckartema är ett program som visar bilder på användarens skärm när skärmen inte används. Tillgängliga skärmsläckarteman är listade i inställningsverktyget Skärmsläckare.

För att lägga till ett nytt skärmsläckartema, kopiera den körbara filen för skärmsläckartemats motor till någonstans i din PATH eller tll skärmsläckartemamotorns katalog för körbara filer. Skärmsläckartemamotorns katalog för körbara filer för ditt system kan faststämmas genom att använda följande kommando:

    pkg-config --variable=privlibexecdir gnome-screensaver

Lägg sedan till en `.desktop`-fil för temat i katalogen för skärmsläckarteman. Katalogen för skärmsläckarteman för ditt system kan fastställas genom att köra följande kommando:

    pkg-config --variable=themesdir gnome-screensaver

I fältet Exec för `.desktop`-filen kan du inkludera eventuella argument som krävs för att köra skärmsläckartemat på hela skärmen, istället för i ett fönster. Till exempel kan vissa gamla skärmsläckartemamotorer kräva att du inkluderar flaggan `-root` för att visa skärmsläckaren på hela skärmen.

Skärmsläckar-infrastrukturen implementar teman enligt XDG menu specification. Genom att följa denna specifikation låter GNOME dig göra följande:

- Anpassa teman på ett enkelt sätt. Du kan redigera ett litet antal filer för att anpassa tillgängliga teman. Du behöver inte ändra dina program eller flytta filer.

- Installera teman på ett enkelt sätt. Du behöver inte tillhandahålla information om systemet när du installerar teman.

- Konfigurera systemet så att användare inte kan ändra teman.

För mer information, se .

## Sessionshantering

Det här kapitlet introducerar sessionshantering och beskriver hur man ställer in standardvärden för sessionen. Kapitlet innehåller även information om sessioner och inloggningsskript.

### Introduktion till sessioner

En session inträffar mellan den tidpunkt som en användare loggar in på GNOME-skrivbordet och den tidpunkt som samma användare loggar ut. Sessionshanteraren startar efter att Inloggningshanteraren har autentiserat användaren. Sessionshanteraren låter användaren hantera sessionen. Till exempel kan en användare spara tillståndet för en session och återvända till den sessionen nästa gång som användaren loggar in.

Som ett minimum kör följande program i en session:

- Sessionshanteraren, `gnome-session`.

- GConf-inställningsdemonen, `gnome-settings-daemon`.

- Programmet gnome-panel, vilket kör panelerna på GNOME-skrivbordet.

- Fönsterhanteraren Metacity.

### Ställ in standardvärden för sessioner

Följande tabell listar de filer som innehåller standardsessionsinformation:

Fil | Beskrivning
--- | ---
`/usr/share/gnome/default.session` | Standardsessionsfilen. Standardsessionsdetaljer lagras i den här filen.
`$HOME/.gnome2/session` | Användarsessionsfilen. När en användare ändrar sessionen lagras detaljerna i den här filen.

För att ställa in standardsessionsdetaljer för alla användare, ändra standardsessionsfilen.

För att återställa standardsessionsinställningarna för en användare, ta bort sessionsfilen från användarens hemkatalog. Om ingen användarsessionsfil finns, används standardinställningarna i `/usr/share/gnome/default.session`.

För att spara den aktuella sessionen som en standardsession, kan användarna köra kommandot `gnome-session-save`.

## Hjälpsystem

Det här kapitlet beskriver hjälpsystemet i GNOME-skrivbordet.

### Introduktion till hjälpsystemet

GNOME-skrivbordet hjälp i hjälpbläddraren Yelp. För mer information, se Hjälpbläddraren Yelp i Användarguide för skrivbordet.

Källdokumenten för hjälpen är XML-filer. XML-filerna är skrivna i dokumenttypsdefinitionen (DTD) DocBook XML Version 4.1.2. DocBook XML-filer konverteras till HTML med hjälp av stilmallar som installerats med gnome-doc-utils och HTML-filerna visas i hjälpbläddraren. För mer information om DocBook XML, se följande URL:

          http://www.oasis-open.org/docbook/xml

Hjälpsystemet använder filer av typen Open Source Metadata Framework (OMF), och ett katalogiseringssystem. Nästa avsnitt beskriver OMF-filerna och katalogiseringssystemet.

### OMF-filer

XML-filen för varje handbok har en associerad OMF-fil. OMF-filen innehåller information om handboken som används av hjälpbläddraren. OMF-filer har filändelsen `.omf`.

När du installerar ett program installerar även installationsprocessen en OMF-fil till en katalog för OMF-filer. Om ett hjälpdokument har en associerad OMF-fil i en OMF-filkatalog, visas hjälpdokumentet i hjälpbläddraren.

OMF-filer innehåller information om hjälpdokumenten enligt följande:

- Platsen för XML-filen för hjälpdokumentet

- Titeln på hjälpdokumentet

- En ämnekategori till vilken hjälpdokumentet tillhör

För mer information om hur man skapar OMF-filer, se Writing Scrollkeeper OMF Files.

### Katalogiseringssystemet ScrollKeeper

ScrollKeeper är ett katalogiseringssystem för dokumentation. Dess primära funktion är att hantera informationen i OMF-filer för hjälpbläddraren. När du installerar ett program kopieras OMF-filen till katalogen `$prefix/share/omf/<programnamn>`.

ScrollKeeper bygger en innehållförteckning från samlingen av OMF-filer i de kataloger som angivits i filen `$prefix/etc/scrollkeeper.conf`. Den här filen innehåller vanligtvis en enda rad med `OMF_DIR` inställd till en kommaseparerad lista över kataloger att rekursivt söka igenom.

    OMF_DIR=/usr/share/omf:/usr/local/share/omf:/opt/gnome2/share/omf:/opt/kde/omf

ScrollKeeper innehåller en hierarki av ämneskategorier till vilka ett hjälpdokument kan tillhöra. Ämneskategorin för dokumentet i OMF-filen bestämmer platser för dokumentet i innehållsförteckningen som presenteras av hjälpbläddraren.

Hierarkin av ämneskategorier definieras i filen `$prefix/scrollkeeper/Templates/<språk>/scrollkeeper_cl.xml`. Ämneskategorin för ett dokument måste motsvara en kategori som angivits i den här filen.

För mer information om Scrollkeeper-systemet, besök webbplatsen på http://scrollkeeper.sourceforge.net/.

Om hjälpdokumentets XML-fil flyttas till en ny plats, behöver platsen i OMF-filen uppdateras.

## Förbättra prestandan

Det här kapitlet beskriver hur man förbättrar prestandan för GNOME-skrivbordet.

### Introduktion till förbättring av prestanda

Det här kapitlet listar flera inställningar som du kan ändra för att förbättra prestandan för GNOME-skrivbordet. Du kan använda kommandot `gconftool-2` för att ställa in värden för användarnas inställningar. Exempelkommandon i det här kapitlet visar hur man ställer in värden i användarkonfigurationskällan.

Du kan även använda flaggorna `--direct` och `--config-source` för att ställa in obligatoriska värden eller standardvärden för inställningar. Du kan även använda kommandot `gconftool-2` i ett skript för att ställa in värden för många inställningar. För mer information om kommandot `gconftool-2` och flaggorna som finns tillgängliga med kommandot, se .

### Minska processoranvändning

Det här avsnittet beskriver inställningar som du kan ställa in för att minska processoranvändningen av GNOME-skrivbordet.

#### Använda temaalternativ som kräver mindre processorkraft

Vissa fönsterramtemaalternativ läser in bildfiler för att rita ut fönsterramen. Andra alternativ använder enklare tekniker för att ruta ut fönsterramen.

Fönsterramalternativet Crux läser in bildfiler och kan vara långsam på system med begränsade processorresurser. Använd ett av följande fönsterramalternativ för att minska processoranvändningen:

- Atlanta

- Esco

Följande fönsterramalternativ använder också mindre processorresurser än Crux:

- AgingGorilla

- Bright

- Metabox

Metabox fungerar inte så bra med omvända kontrolleralternativ som till exempel HighContrastInverse. Använd Atlanta med omvända kontrolleralternativ.

Kör följande kommando för att ändra fönsterramtemaalternativet:

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /apps/metacity/general/theme alternativnamn

Kör följande kommando för att till exempel använda Atlanta:

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /apps/metacity/general/theme Atlanta

Alternativt kan användarna använda inställningsverktyget Tema för att välja det lämpliga alternativet.

Du kan använda Metacity Theme Viewer för att mäta prestandan för ett fönsterramalternativ, och för att förhandsvisa alternativet. Använd följande kommando för att starta Metacity Theme Viewer:

    metacity-theme-viewer alternativnamn

Kör till exempel följande kommando för att mäta prestandan för Atlanta och förhandsvisa Atlanta:

    metacity-theme-viewer Atlanta

#### Minska processoranvändning genom att stänga av ikonvisning i menyer

Vissa objekt i menyer visar en ikon bredvid objektet. Kör följande kommando för att stänga av den här funktionen:

    gconftool-2 \
    --type bool \
    --set /desktop/gnome/interface/menus_have_icons false

Alternativt kan användare använda inställningsverktyget Menyer och verktysrader för att avmarkera alternativet Visa ikoner i menyer.

#### Minska processoranvändning genom att stänga av startbilden

Som standard när användare loggar in i skrivbordsmiljön, kommer en startbild att visas. Ikoner visas på startbilden när användaren loggar in. Du kan stänga av startbilden för att minska processoranvändningen under inloggningen.

Kör följande kommando för att stänga av startbilden:

    gconftool-2 \
    --type bool \
    --set /apps/gnome-session/options/show_splash_screen false

Alternativt kan användare använda inställningverktyget Sessioner för att avmarkera alternativet Visa startbild vid inloggning.

#### Minska processoranvändning genom att stänga av panelanimering

När användare visar eller döljer paneler, kan panelerna visa eller dölja sig med en animerad stil. Kör följande kommando för att stänga av panelanimering:

    gconftool-2 \
    --type bool \
    --set /apps/panel/global/enable_animations false

Alternativt kan användare använda inställningsverktyget Panel för att avmarkera alternativet Animering av låda och panel.

#### Förbättra prestanda för filhanteraren

Filhanteraren Nautilus inkluderar några funktioner som du kan ändra för att förbättra prestandan.

##### Ändra prestandainställningar

Filhanteraren inkluderar prestandarelaterade inställningar. Varje prestandainställning kan ha ett av tre olika värden. Dessa värden beskrivs i följande tabell:

Värde | Beskrivning
--- | ---
`always` | Genomför åtgärden för både lokala filer och för filer på andra filsystem.
`local_only` | Genomför åtgärden endast för lokala filer. När du ställer in en prestandainställning till `local_only` kommer processoranvändningen att minskas.
`never` | Genomför aldrig åtgärden. När du ställer in en prestandainställning till `never` kommer processoranvändningen och nätverkstrafiken att minskas.

Följande tabell beskriver prestandainställningarna för filhanteraren. För bäst prestanda, ställ in värdet för inställningen till `never`.

Inställning | Beskrivning
--- | ---

`show_icon_text`

Anger när förhandsvisning av innehållet i textfiler i ikonen som representaterar filen sker. Kör följande kommando för att aldrig förhandsvisa innehållet i textfiler:

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /apps/nautilus/preferences/show_icon_text never

Alternativt kan användare genomföra följande steg:

1. Välj Redigera Inställningar från ett filhanterarfönster, välj sedan Förhandsgranskning.

2. Välj ett alternativ för inställningen Visa text i ikoner.

`show_directory_item_counts`

Anger när antalet objekt i mappar ska visas. Kör följande kommando för att aldrig visa antalet objekt i mappar:

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /apps/nautilus/preferences/show_directory_item_counts never

Alternativt kan användare genomföra följande steg:

1. Välj Redigera Inställningar från ett filhanterarfönster, välj sedan Förhandsgranskning.

2. Välj ett alternativ för inställningen Räkna antalet objekt.

`show_image_thumbnails`

Anger när miniatyrbilder för bildfiler ska visas. Kör följande kommando för att aldrig visa miniatyrbilder:

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /apps/nautilus/preferences/show_image_thumbnails never

Alternativt kan användare genomföra följande steg:

1. Välj Redigera Inställningar från ett filhanterarfönster, välj sedan Förhandsgranskning.

2. Välj ett alternativ för inställningen Visa miniatyrbilder.

`preview_sound`

Anger när innehållet i ljudfiler ska förhandsvisas. Kör följande kommando för att aldrig förhandsvisa innehållet i ljudfiler:

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /apps/nautilus/preferences/preview_sound never

Alternativt kan användare genomföra följande steg:

1. Välj Redigera Inställningar från ett filhanterarfönster, välj sedan Förhandsgranskning.

2. Välj ett alternativ för inställningen Förhandsgranska ljudfiler.

##### Stäng av sidopaneler, verktygsrad och platsrad

Filhanteraren inkluderar inställningar som låter dig stänga av sidopanelen och verktygsraden. Stäng av sidopanelen och verktygsraden för att förbättra prestandan i filhanteraren.

Kör följande kommando för att stänga av sidopanelen:

    gconftool-2 \
    --type bool \
    --set /apps/nautilus/preferences/start_with_sidebar false

Kör följande kommando för att stänga av verktygsraden:

    gconftool-2 \
    --type bool \
    --set /apps/nautilus/preferences/start_with_toolbar false

Du kan även stänga av platsraden. Användare kan använda tangentbordsgenvägen Ctrl L för att visa en platsrad när det behövs.

Kör följande kommando för att stänga av platsraden:

    gconftool-2 \
    --type bool \
    --set /apps/nautilus/preferences/start_with_location_bar false

##### Stäng av skrivbordet

Filhanteraren innehåller en inställning som låter användare använda Nautilus för att hantera skrivbordet. Du kan inaktivera skivbordet för att förbättra prestandan. Dock, om du inaktiverar skrivbordet kan du inte göra följande saker:

- Använda filhanteraren för att ändra mönstret eller färgen på skrivbordsbakgrunden.

- Använda skrivbordsobjekten, såsom Papperskorg. Skrivbordsobjekten visas inte på skrivbordet.

Kör följande kommando för att inaktivera skrivbordet:

    gconftool-2 \
    --type bool \
    --set /apps/nautilus/preferences/show_desktop false

### Minska nätverkstrafik från X Window System

Det här avsnittet beskriver inställningar som du kan ställa in för att minska nätverkstrafiken från X Window System för GNOME-skrivbordet.

#### Använd temaalternativ som skapar mindre nätverkstrafik

Fjärrvisningsprotokoll överför inte varje bildpunkt i ett block av bildpunkter om alla bildpunkter i blocket är av samma färg.

Använd ett fönsterramtemaalternativ som använder solida färger för att minska nätverkstrafiken i X Window System. Alltså, använd ett av följande fönsterramalternativ:

- Atlanta

- Esco

För information om hur man ändrar temaalternativ, se .

#### Minska nätverkstrafik genom att stänga av visning av ikoner i menyer

Vissa objekt i menyerna visar en ikon bredvid objektet. Om ikonen finns på ett annat filsystem, kan den här funktionen öka nätverkstrafiken i X Window System. Den här funktionen kan även öka nätverkstrafiken i X Window System om panelerna visas på en fjärrvärd.

För information om hur man stänger av den här funktionen, se .

### Minska färganvändning och öka bildkvaliteten

Många moderna datorsystem har stöd för 24-bitars färgpalett, alltså 16777216 färger. Dock användare fortfarande många användare system som har stöd för 8-bitars färgpalett, alltså 256 färger.

GNOME-skrivbordet använder den webbsäkra färgpaletten. Den här paletten är en allmän palett på 216 färger, som är designad för att optimera användningen av färger på system som har stöd för 8-bitars färgpalett. Dock är vissa visuella komponenter i GNOME-skrivbordet designade för system som har stöd för 24-bitars färgpalett.

Följande visningsproblem kan inträffa på system som har stöd för 8-bitars färgpalett:

- Fönster, ikoner och bakgrundsbilder kan bli korniga. Många teman, bakgrundsbilder och ikoner använder färger som inte finns i den webbsäkra färgpaletten. Färgerna som inte finns i paletten ersätts med den närmast likvärdiga eller en färgutjämnad uppskattning. Det är användningen av ersättningsfärger som orsakar kornigheten.

- Program som inte använder den webbsäkra färgpaletten har ett mindre antal färger tillgängliga. Färgfel kan inträffa. Vissa färger kanske inte visas alls i användargränssnittet för programmet. Vissa program kan krascha om programmet inte kan allokera färger.

- Färgväxling kan inträffa när användare växlar mellan program som använder den webbsäkra färgpaletten, och program som inte använder den här paletten. Program som inte använder den webbsäkra färgpaletten kan använda en anpassad färgkarta. När den anpassade färgkartan används, kan andra visuella komponenter förlora färger, som då blir omöjliga att se.

Följande avsnitt beskriver hur man optimerar utseendet på GNOME-skrivbordet för system som har stöd för 8-bitars färgpalett.

#### Använd temaalternativ som använder den webbsäkra färgpaletten

Vissa fönsterramtemaalternativ använder färger som inte finns i den webbsäkra färgpaletten. Bright och Esco använder färger från den webbsäkra färgpaletten. Bright och Esco har inte det korniga utseendet som andra fönsterramalternativ har på 8-bitars färgvisningar. Använd Bright eller Esco för bästa färgvisningen i visuella 8-bitarslägen.

För information om hur man ändrar temaalternativ, se .

#### Minska färganvändningen genom att stänga av visning av ikoner i menyer

Vissa objekt i menyer visar en ikon bredvid objektet. Om ikonen innehåller färger som inte finns i den webbsäkra färgpaletten, kan den här funktionen öka antalet använda färger.

För information om hur man stänger av den här funktionen, se .

#### Minska färganvändningen genom att stänga av startbilden

Du kan stänga av startbilden för att göra fler färger tillgängliga för GNOME-skrivbordet och för program.

För information om hur man stänger av startbilden, se .

#### Minska färganvändningen genom att använda en solid färg för bakgrunden

Använd en solid färg för skrivbordsbakgrunden. Användningen av en solid färg minskar antalet färger som används av GNOME-skrivbordet.

Kör följande kommandon för att ställa in en solid färg för bakgrunden:

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /desktop/gnome/background/picture_options none

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /desktop/gnome/background/color_shading_type solid

    gconftool-2 \
    --type string \
    --set /desktop/gnome/background/primary_color #hexadecimal-färg

Alternativt kan användare använda inställningsverktyget Bakgrund för att välja en solid färg för bakgrunden.

## Inaktivera skrivbordsfunktioner

Det här kapitlet beskriver hur man inaktiverar specifika funktioner på GNOME-skrivbordet.

### Introduktion till inaktivering av GNOME-skrivbordets funktioner

GNOME-skrivbordet inkluderar funktioner som du kan använda för att begränsa åtkomst till vissa funktion på GNOME-skrivbordet. Inaktiveringsfunktioner är användbara i olika situationer där du vill begränsa åtgärderna som användarna kan genomföra på en dator. Till exempel kanske du vill förhindra kommandoradsåtgärder på en dator som är för allmän användning på en mässa. Inaktiveringsfunktionerna är också kända som nedlåsningsfunktioner.

Du ställer in GConf-nycklar för att inaktivera funktioner. För information om hur man ställer in GConf-nycklar, se . Du kan även använda programmet Konfigurationsredigerare för att ställa in GConf-nycklar i en användarkonfigurationskälla. För mer information om programmet Konfigurationsredigerare, se GConf Editor Manual.

### Lås ned inställning manuellt

#### Inaktivera skärmlåsning och utloggning

För att inaktivera funktionerna för skärmlåsning och utloggning, ställ in nycklarna `/apps/panel/global/disable_lock_screen` och `/apps/panel/global/disable_log_out` till `true`.

När du inaktiverar funktionerna för låsning av skärmen och utloggning, kommer följande objekt att tas bort från panelerna:

- Menyobjekten Lås skärm och Logga ut användare från Huvudmenyn.

- Menyobjekten Lås och Logga ut från menyn Lägg till i panel Åtgärder. För att öppna den här menyn, högerklicka på ett ledigt utrymme på en panel och välj sedan Lägg till i panel Åtgärder.

- Menyobjekten Lås skärm och Logga ut användare från menyn Åtgärder i panelprogrammet Menyrad.

Även eventuella knappar för Lås skärm och Logga ut på paneler kommer att inaktiveras.

#### Inaktivera kommandoradsåtgärder

För att inaktivera åtgärder från en kommandorad, ställ in nyckeln `/desktop/gnome/lockdown/disable_command_line` till `true`.

Följande ändringar i användargränssnittet sker när du inaktiverar kommandoradsåtgärder:

- Menyobjektet Kör program tas bort från följande menyer:

  - Huvudmeny

  - Undermenyn Åtgärder i menyn Lägg till i panel

  - Menyn Åtgärder i panelprogrammet Menyrad

- Eventuella Kör-knappar på paneler inaktiveras.

För att inaktivera kommandoradsåtgärder måste du även ta bort menyobjekt som startar terminalprogram. Till exempel kanske du vill ta bort menyobjekt som innehåller följande kommandon från menyerna:

- Kommandot GNOME-terminal, alltså `/usr/bin/gnome-terminal`

- `/usr/bin/xterm`

- `/usr/bin/setterm`

Objekten tas bort från följande menyer:

- Huvudmeny

- Lägg till i panel Programstartare från meny

För att inaktivera kommandoradsåtgärder måste du även inaktivera panelprogrammet Kommandorad. För att inaktivera panelprogrammet Kommandorad, lägg till panelprogrammet till nyckeln `/apps/panel/global/disabled_applets`. När du inaktiverar panelprogrammet Kommandorad, tas panelprogrammet Kommandorad bort från Huvudmenyn och menyn Lägg till i panel Verktyg.

#### Inaktivera panelkonfiguration

För att inaktivera panelkonfiguration, ställ in nyckeln `/apps/panel/global/locked_down` till `true`.

Följande ändringar sker i användargränssnittet när du inaktiverar panelkonfiguration:

- Följande objekt tas bort från panelens popup-meny och från lådans popup-meny:

  - Lägg till i panel

  - Ta bort denna panel

  - Egenskaper

  - Ny panel

- Programstartarens popup-meny är inaktiverad.

- Följande objekt tas bort från panelprogrammets popup-meny:

  - Ta bort från panel

  - Lås

  - Flytta

- Popup-menyn för Huvudmenyn är inaktiverad.

- Programstartarens dra-funktion är inaktiverad, så att användare in kan dra programstartare till, eller från, paneler.

- Panelens dra-funktion är inaktiverad, så att användare inte kan dra paneler till nya platser.

### Nedlåsningsredigerare

Från och med GNOME 2.14, har en grafisk nedlåsningsredigerare kallad Pessulus inkluderats för att göra inaktiveringen av skrivbordsinställningar enklare.

#### Komma igång

För att köra nedlåsningsredigeraren:

- Klicka på System Administration Nedlåsningsredigerare

- Kör kommandot `pessulus` i ett terminalfönster.

Du kommer att se ett fönster med flera olika flikar. Varje flik representerar en kategori av skrivbordsinställningar som kan inaktiveras. I nästa avsnitt kommer vi att diskutera varje kategori och tillhandahålla en kort beskrivning för varje inställning som kan inaktiveras.

#### Inaktivera funktioner

För att inaktivera en inställning, försäkra dig om att kryssrutan bredvid inställningens beskrivning är kryssad. De flesta inställningar blir aktiverade omedelbart, dock kan vissa inställningar kräva att programmet startas om för att ändringen ska bli aktiverad.

När pessulus startar kommer den att försöka få en anslutning till GConfs obligatoriska konfigurationskälla. Adressen för den här konfigurationskällan är `xml:merged:$prefix/etc/gconf/gconf.xml.mandatory`. Om användaren som kör pessulus har åtkomst till den här konfigurationskällan, kommer en låsikon att visas bredvid kryssrutan för varje inställning. Klicka på låset växlar huruvida inställningen är obligatorisk eller inte. Om inställningen är obligatorisk, kommer vanliga användare inte kunna ändra eller åsidosätta den här inställningen. Om användaren som kör pessulus inte har åtkomst till den obligatoriska konfigurationskällan, kommer låsikonen inte att visas. I det här fallet kommer alla inaktiverade inställningar helt enkelt att lagras i användarens standardkonfigurationskälla och kan ändras senare genom att använda verktyg som gconf-editor eller gconftool-2. För mer information om GConf och obligatoriska konfigurationskällor, se .

Följande underavsnitt ger en kort beskrivning av inställningarna som kan inaktiveras för varje kategori.

Beroende på programmen som du har installerat, kan du se ett mindre antal kategorier än de som beskrivs i det här avsnittet.

##### Allmänt

Inaktivera kommandorad

  Förhindra användaren från att komma åt terminalen eller ange en kommandorad att köras. Till exempel skulle det här inaktivera åtkomsten till panelens "Kör program"-dialog.

Inaktivera utskrifter

  Förhindra användaren från att skriva ut. Till exempel skulle det inaktivera åtkomsten till "Skriv ut"-dialogen i alla program.

Inaktivera utskriftskonfiguration

  Förhindra användaren från att ändra utskriftsinställningar. Till exempel skulle det här inaktivera åtkomsten till "Utskriftskonfiguration"-dialogen i alla program.

Inaktivera sparande till disk

  Förhindra användaren från att spara filer på disken. Till exempel skulle det här inaktivera åtkomsten till "Spara som"-dialogen i alla program.

##### Panel

Lås ned panelerna

  Om sant, kommer panelen inte att tillåta några ändringar i konfigurationen av panelen. Individuella panelprogram kan dock behöva låsas ner separat. Panelen måste startas om för att den här ändringar ska gälla.

Inaktivera tvingande avslutande

  Om sant, kommer panelen inte att tillåta att en användare tvingar ett program att avsluta genom att ta bort åtkomsten till "Tvinga avslut"-knappen.

Inaktivera lås skärmen

  Om sant, kommer panelen inte att tillåta att en användare låser sin skärm, genom att ta bort åtkomsten till menyobjekten för skärmlåsning.

Inaktivera utloggning

  Om sant, kommer panelen inte att tillåta att en användare loggar ut, genom att ta bort åtkomsten till menyobjekten för utloggning.

##### Webbläsaren Epiphany

Inaktivera avslutande

  Användare tillåts inte att stänga Epiphany.

Inaktivera godtycklig URL

  Inaktivera användarens möjlighet att skriva in en URL i Epiphany.

Inaktivera bokmärkesredigering

  Inaktivera användarens möjlighet att lägga till eller redigera bokmärken.

Inaktivera historik

  Inaktivera all historisk information genom att inaktivera bakåt- och framåtnavigering, inte tillåta historikdialogrutan samt dölja listan över mest använda bokmärken.

Inaktivera javascript-krom

  Inaktivera JavaScripts kontroll över fönsterkrom.

Inaktivera verktygsradsredigering

  Inaktivera användarens möjlighet att redigera verktygsrader.

Tvinga helskärmsläge

  Låser Epiphany i helskärmsläget.

Dölj menyrad

  Dölj menyraden som standard. Menyraden kan fortfarande kommas åt med F10.

Inaktivera osäkra protokoll

  Inaktiverar inläsning av innehåll från osäkra protokoll. Säkra protokoll är http och https.

##### GNOME-skärmsläckaren

Lås vid aktivering

  Ställ in den här till TRUE för att låsa skärmen när skärmsläckaren blir aktiverad.

Tillåt utloggning

  Ställ in den här till TRUE för att erbjuda ett alternativ i upplåsningsdialogen för utloggning efter en fördröjning. Fördröjningen anges i nyckeln "logout_delay".

Tillåt byte av användare

  Ställ in den här till TRUE för att erbjuda ett alternativ i upplåsningsdialogen för att byta till ett annat användarkonto.

## Dolda kataloger

Den här bilagan beskriver de dolda katalogerna som GNOME-skrivbordet lägger till i användarnas hemkataloger.

En dold katalog är en katalog som har ett namn som börjar med en punkt (.). beskriver de dolda katalogerna som GNOME-skrivbordet lägger till i användarnas hemkataloger.

### Dolda kataloger i användarnas hemkataloger

Katalog | Beskrivning
--- | ---
`.config` | Det här är standardplatsen för miljövariabeln `XDG_CONFIG_HOME`, om den inte är inställd. Användardefinierade menyer kan skapas i `menus/applications.menu`.
`.fonts` | Innehåller typsnitt specifika för en specifik användare. När en användare installerar ett typsnitt genom att dra det till `fonts:///`-URI:n i nautilus, kommer det att kopieras till den här platsen.
`.esd_auth` | Innehåller autentiseringskakan för GNOME-ljuddemonen. GNOME-ljuddemonen är Enlightened Sound Daemon (ESD). OBSERVERA: Det här är en fil, inte en katalog.
`.gconf` | Innehåller GConf-konfigurationskällan för användaren. När användaren ställer in en inställning, kommer den nya inställningsinformationen att läggas till i den här platsen.

`.gconfd`

Innehåller följande GConf-demondetaljer:

- Konfigurationsinformation.

- Låsningsinformation för objekt som refereras till av en Interoperable Object Reference (IOR).

- Tillståndsinformation för objekt som refereras till av en IOR.

`.gnome` | Innehåller användarspecifik programdata som inte lagras i GConf-förrådet. OBSERVERA: den här katalogen är utfasad och används endast av GNOME 1.x-program.

`.gnome2`

Innehåller användarspecifik programdata som inte lagras i GConf-förrådet. Till exempel innehåller den här katalogen följande:

- Information om tangentbordsgenvägar.

- Information om fönsterplatser.

- Skrivbordsobjektfiler för panelprogramstartare.

Den här katalogen kan även innehålla underkataloger som lagrar programspecifik data.

`.gnome2-private` | Ignorera den här katalogen. Den här katalogen har ingen funktion i skrivande stund.
`.local/share` | Det här är standardplatsen för miljövariabeln `XDG_DATA_HOME`, om den inte är inställd. Användardefinierade skrivbordsobjekt kan skapas i underkatalogen `applications`. Användardefinierade MIME-typer kan skapas i `mime/packages/Overrides.xml`.
`.metacity` | Innehåller sessionsdata för fönsterhanteraren Metacity.

`.nautilus`

Innehåller filhanterardata som är specifik för användaren. Till exempel kan den här katalogen innehålla följande:

- Metadata för katalogerna som användarens arbetar med.

- Nautilus-emblem som den användaren lägger till.

- Nautilus-skrivbordsbilder.

`.themes` | Innehåller kontrollertemaalternativ, fönsterramtemaalternativ, och ikonertemaalternativ som användaren lägger till. Användaren kan lägga till teman med inställningsverktyget Tema.
`.thumbnails` | Innehåller miniatyrbilder för användaren. Miniatyrbilderna används i filhanteraren. Filhanteraren innehåller en inställning som användaren kan välja för att stoppa generering av miniatyrbilder.

## Säkerhetsnotering om konfiguration av SMB-skrivare

Den här bilagan tillhandahåller en säkerhetnotering relaterad till konfigurationen av skrivare på Windows-nätverksutdelningar.

Windows-nätverksutdelningar refereras även till som Samba eller SMB-utdelningar. När du konfigurerar en skrivare på en SMB-utdelning, måste du ange ett användarnamn och ett lösenord för utskriftskön.

Användarnamnet och lösenordet för utskriftskön lagras som okrypterad text i filen `/etc/cups/printers.conf`. Den här filen är skrivskyddad för vanliga användare, men alla användare med root-privilegier kan läsa användarnamnet och lösenordet för utskriftskön.

För att minska skadan av en eventuell säkerhetsöverträdelse, se till att användarnamnet och lösenordet som krävs för att komma åt utskriftskön endast används för utskriftskön. Det här ser till att en eventuell säkerhetsöverträdelse blir begränsad till obehörig användning av utskriftskön.

## Ordlista

`.desktop`-fil
`.directory`-fil
`.omf`-fil
programregister

  Programregistret är en samling skrivbordsobjektfiler som registrerar program. Platsen för programregistret för GNOME-skrivbordet är `$XDG_DATA_DIRS:$XDG_DATA_HOME/applications/`.

skrivbordsobjektfil

  En datafil som tillhandahåller information om ett objekt i en meny. Skrivbordsobjektfilen anger detaljer för objektet såsom ett namn, ett kommando att köra, en ikon, och så vidare. Skrivbordsobjektfiler har filändelsen `.desktop`.

katalogobjektfil

  En datafil som tillhandahåller information om en meny. Katalogobjektfilen anger detaljer såsom ett namn för menyn, ett verktygstips för menyn, och en ikon som representerar menyn. Katalogobjektfiler har filändelsen `.directory`.

GConf-konfigurationskälla

  En lagringsplats i GConf-förrådet. Till exempel, `xml:readonly:/etc/gconf/gconf.xml.defaults`.

GConf-inställningsnyckel

  Ett element i GConf-förrådet som motsvarar en programinställning. Till exempel motsvarar nyckeln `/apps/gnome-session/options/show_splash_screen` alternativet Visa startbild vid inloggning i inställningsverktyget Sessioner.

GConf-sökvägsfil

  En fil som listar GConf-konfigurationskällorna, samt ordningen i vilken källor ska sökas igenom.

GConf-schema

  En samlingsterm för en schemanyckel och ett schemaobjekt.

GConf-schemadefinitionsfil

  En GConf-schemadefinitionsfil listar nycklarna i ett specifikt program, och definierar egenskapera för nycklarna. GConf-scheman genereras från schemadefinitionsfiler. Schemadefinitionsfiler har filändelsen `.schemas`.

GConf-schemanyckel

  En nyckel som lagrar ett schemaobjekt för en inställningsnyckel. Till exempel är `/schemas/desktop/gnome/interface/font_name` en schemanyckel för inställningsnyckeln `/desktop/gnome/interface/font_name`.

GConf-schemaobjekt

  Ett element i en konfigurationskälla som innehåller information om en inställningsnyckel. Schemaobjektet innehåller information såsom ett standardvärde för inställningsnyckeln och dokumentation om inställningsnyckeln.

glob-mönster

  Ett glob-mönster används för att matcha ett filnamn genom att använda specialtecken såsom `*` och `?`. MIME-systemet använder glob-mänster för att tilldela MIME-typer baserat på filnamn och ofta även filändelser.

Interoperable Object Reference

  En Interoperable Object Reference (IOR) är en strängreferens till ett CORBA-objekt. En IOR kodar ett värdnamn och port till vilka meddelanden kan skickas för att kontrollera objektet. IOR innehåller även en objektnyckel för att identifiera objektet.

magic-regel

  En magic-regel definierar MIME-typen för en fil genom att ange text eller binärdata att söka efter i början av filen. Positioner att leta efter den här datan definieras i en magic-regel.

Menydefinitionsfiler

  Menydefinitionsfiler definierar hierarkin för menyer som används i GNOME-menyraden.

MIME

  Multipurpose Internet Mail Extension.

MIME XML-källfil

  En MIME XML-källfil definierar hur MIME-typer slås upp för olika sorters filer. Det finns tre sätt som det här kan göras på: använda filändelser (glob-mönster), använda magic-regler och använda XML-namnrymder. MIME XML-källfiler finns i katalogen `$XDG_DATA_DIRS:$XDG_DATA_HOME/mime/packages`.

MIME-typ

  En MIME-typ identifierar formatet för en fil. MIME-typen tillåter att program läser filen. Till exempel kan ett e-postprogram använda MIME-typen `image/png` för att detektera att en Portable Networks Graphic-fil (PNG) är bifogad i ett e-postmeddelande.

MIME-typdatabas

  MIME-typdatabasen är en samling filer som registrerar MIME-typer för skrivbordsmiljön. Platsen för MIME-typdatabasen är katalogen `$XDG_DATA_DIRS:$XDG_DATA_HOME/mime`.

OMF-fil

  Open Source Metadata Framework-fil. Det här är en fil som associeras med XML-filen för en handbok. OMF-filen innehåller information om handboken som används av hjälpbläddraren. OMF-filer har filändelsen `.omf`.

PAM

  Pluggable Authentication Modules.

skärmsläckare

  En skärmsläckare är ett program som ersätter bilden på en skärm när skärmen inte används. Skärmsläckarprogrammet för GNOME-skrivbordet är XScreenSaver.

skärmsläckarskärm

  En skärmsläckarskärm är ett program som visar bilder på skärmen för användaren när skärmen inte används.

UDP

  User Datagram Protocol.

Uniform Resource Identifier

  En Uniform Resource Identifier (URI) är en sträng som identifierar en specifik plats i ett filsystem eller på webben. Till exempel är adressen för en webbsida en URI.

webbsäker färgpalett

  Webbsäkra färgpaletten är en allmän palett med 216 färger. Webbsäkra färgpaletten är designad för att optimera användningen av färger på system som har stöd för 8-bitars färg. Webbsäkra färgpaletten kallas även för Netscapes färgpalett och Netscapes färgkub.