# Arab

Az Arab csillaghagyomány legalább ezer éve használatban van. Hatással volt rá az ókori görög csillagászat, főleg Klaudiosz Ptolemaiosz.

Az Orion csillagkép (bal oldali ábra), és az állócsillagok ábrázolása Abd ar-Rahmán asz-Szúfi perzsa csillagász könyvének 13. századi másolatában. Ebben a változatban az Orion pajzsa hosszú ruhaujjá alakult (ami a tipikus iszlám öltözethez tartozik).

Ptolemaiosz görög csillagász az egyiptomi Alexandriában élt és dolgozott i.e. 100-178 körül, összegyűjtötte a görög csillagászok megfigyelésének adatait 1022 csillagról, és közzétette könyvében, ami Nagy értekezés címmel jelent meg. Ezt rövidített arab neve után Almageszt néven emlegetik. Ptolemaiosz csillagkatalógusa a csillagokat 48 csillagkép alapján rendezi, és a becsült fényességük alapján sorolja fel. Az adatok olyan, korábban élt görög csillagászoktól származnak, mint Hipparkhosz.

Ptolemaiosz könyvét kétszer is lefordították arab nyelvre a 9. században és széles körben ismertté vált. A csillagok arab nyelvű leírásaiban szereplő csillagok nevei ma is használatban vannak.

### Csillagképek

Az arab csillaghagyomány a klasszikus, görög 48 csillagképet tartalmazza. Ezeket a csillagképeket több arab és iszlamista tudós leírta. Köztük Abd ar-Rahmán asz-Szúfi (903-986) perzsa csillagász (latinosított neve: Azophi) maradandó hatást gyakorolt a későbbi csillagászati megfigyelésekre. Szisztematikusan ellenőrizte és korrigálta Ptolemaiosz csillagkatalógusának adatait. Asz-Szúfi elkészítette a katalógus javított és frissített változatát, könyvének címe Kitab szuvar al-kavakib (Állócsillagok könyve). A könyv i.sz. 964 körül fejeződött be. A görög csillagászati örökségen alapuló munka tartalmazta a csillagok arab neveit, a fényességüket (ezeket Asz-Szúfi maga állapította meg), és minden csillagképről két rajzot: az egyik úgy ábrázolta, ahogyan az égbolton megjelenik, a másik tükrözte a jobb és bal oldalt, ahogyan egy gömbre helyezve látszódna. A legrégebbi fennmaradt példány Asz-Szúfi fiának munkája és 1010 körül készült. Jelenleg a Bodleian Library őrzi Oxfordban (MS Marsh 144).

Ezen a külső hivatkozáson látható néhány illusztráció a könyvből.

A Cet csillagkép az égbolton

### A csillagnevek eredete

Az eredetétől függetlenül szinte minden csillagnévnek régi hagyománya van, ami az emberiség közös kulturális örökségéhez tartozik.

A hivatalosnak tekintett arab csillagnevek értelemszerűen a legfényesebb csillagokhoz tartoznak. A csillagok többsége a csillagkép után kapta a nevét, amiben található. Például a Deneb jelentése "farok", és a Hattyú csillagkép megfelelő helyén található, ahol a hattyú farka van.

Más nevek a csillag valamely jellemzőjét írják le, például a Szíriusz szó szerint "perzselő", ami jól illik az égbolt legfényesebb csillagára. Nagyon sok csillag visel arab eredetű nevet. A nevükben az “al” a határozott névelőnek felel meg ("az"). Sok névben egybeolvadt az eredeti névvel, például "Algol", "A vámpír". A névelő használata vagy elhagyása önkényes volt az idők során, így egyes csillagok az arab névelővel, máshol anélkül fordulnak elő. A legtöbb egyéb csillag neve görög, latin vagy kínai eredetű.

Amikor az arab szövegeket elkezdték lefordítani latin nyelvre a 12. századtól kezdve, az arab hagyományos csillagnevek átkerültek a latinul beszélő tudományos világba. Ez a folyamat sokszor a nevek torzulásával járt. Előfordult az is, hogy egy másik csillag kapta ugyanazt a nevet.

Ezen hátrányok ellenére is a csillagnevek többsége arab eredetű.

Sok név már asz-Szúfi és kortársai számára is annyira régi volt, hogy a jelentésük feledésbe merült. Más csillagnevek a Klaudiosz Ptolemaiosz által adott nevek arab fordításai voltak. Például a Fomalhaut jelentése arabul "a déli hal szája". Ezt a kifejezést Ptolemaiosz alkalmazta a csillag helyének leírására.

### Külső hivatkozások

- Abd al-Rahman Al-Sufi, a Wikipédia angol nyelvű szócikke.
- Asz-Szúfi illusztrációk a csillagképekhez Asz-Szúfi kéziratának néhány művészi illusztrációja és csillagtáblázatok.
- A "Kitab szuvar al-kavakib" ("Állócsillagok könyve") "Ulg Beack" kézirata a párizsi "Gallica" digitális könyvtárban.
- Csillagnevek - hagyományaik és jelentésük Richard Hinckley Allen: Star Names — Their Lore and Meaning.
- Islamic science heritage article :
  Arab csillagnevek.

### Köszönetnyilvánítás

- Arab csillagászati fórum.
- Az iszlám félhold "ICOP" megfigyelési projektje. Az arab csillagképek és csillagok neveit felhasználtuk a programban.
- Arab Stellarium fordítócsoport

### source

- Bibliothéque Nationale de France; Départment des manuscripts, Arabe 5036 / gallica.bnf.fr

### Szerző

Az arab csillagneveket összeállította és angolra fordította:

Khalid Alajaji

Az arab csillagképek határoló vonalait és ábráit készítette:

Kutaibaa Akraa: kutaibaa@gmail.com

##### Angol fordítás:
kutaibaa akraa