<chapter id="history">
<title
>Una breu visita guiada per la història del &kde;</title>

<epigraph>
<attribution
>The <abbrev
>CEO</abbrev
> of a big software company, at
the beginning of the 80s...(apocryphal)</attribution
> 
<para
>640 KB haurien de ser suficients per a tothom </para>
</epigraph>

<sect1 id="before-kde">
<title
>Avans del &kde;</title>

<para
>Els sistemes operatius &UNIX; sempre s'han caracteritzat per disposar de nuclis estables, programari potent i de gran de qualitat. No obstant, sempre han presentat un problema des de l'inici del seu desenvolupament; sols algunes persones podien usar-los, perque estava fundamentalment escrit per a estudiants i professionals que havien estudiat el sistema durant molt de temps. Per exemple el mètode convencional per a llegir les notícies USENET era:</para>

<screen
><userinput
><command
>find</command
> <filename
>/var/spool/news</filename
> <parameter
>-name '[0-9]*' -exec cat {} \;</parameter
> | <command
>more</command
></userinput>
</screen>

<para
>Encara que era ràpid i eficient, això no es podia considerar senzill d'usar. Avui, hi han moltes aplicacions disponibles, com <application
>tin</application
> i &knode;, que subministren interfícies gràfiques d'usuari (les &GUI;) intuïtives i fàcils d'usar. Malauradament, les &GUI; manquen d'un aspecte comú. Les biblioteques comercials per a programadors com ara <application
>Motif</application
> prometien una solució, però aquestes biblioteques continuen sent massa lentes i cares. </para>

<para
>La configuració dels programes també sol ser dificultosa. Mentre la compilació es fa habitualment amb un comandament com, <userinput
><command
>./configure &amp;&amp; make &amp;&amp; make install</command
></userinput
>, sols uns pocs programes es poden configurar amb menús o amb scripts. En la majoria de casos, és necessari editar els fitxers de configuració manualment. Passa sovint que un punt mal inserit pot esguerrar completament el fitxer, obligant a començar altra vegada el procés de configuració. Cada vegada que és necessari modificar els paràmetres o reconfigurar un programa, pot resultar un autèntic mal de cap.</para>

<para
>Tot això contribueix a que &Linux; i d'altres &UNIX; no aconsegueixin arrivar a més públic. Alhora, molta gent no està satisfeta amb el seu sistema operatiu habitual, fundamentalment per la seva falta d'estabilitat i prestacions. D'altres persones aborreigen el comprar ordinadors nous cada vegada que apareix una nova versió del programa del que no poden prescindir, perque necessita més <acronym
>RAM</acronym
> i més espai al disc. És habitual que les noves versions ofereixin funcions que sols necessiten uns pocs. </para>

<para
><emphasis
>El &kde; és diferent.</emphasis
> Encara que no mirem de substituir a l'intèrpret de comandaments estàndard de &UNIX;, ara estem treballant en una eina que faciliti l'us de &UNIX;. També volem atraure més usuaris a l'entorn &UNIX;. Les coses simples seran senzilles i les complexes seran possibles. També s'ofereix una única interfície, en comptes de la dotzena de requerides que hi ha actualment. </para>

</sect1>


<sect1 id="what-kde-can-do-for-you">
<title
>El que &kde; pot fer per vos</title>

<para
>El &kde; està dissenyat per a tothom.</para>

<para
>Aquells neòfits en &UNIX; o aquells que simplement no tenen interés en aprendre l'us de noves tecnologies i comandaments que no es trobaben als seus antics sistemes operatius, sense haber-se d'encarar amb l'us de la línia de comandaments a menys de que desitgin fer-ho. Tot i això el &kde; té molt que oferir als usuaris experimentats de &UNIX; amb eines &GUI; per a simplificar tasques que avans es tornaven complexes i amb la línia de comandaments a sols un clic de distància del ratolí.</para>

<para
>Qualsevol quin siga el seu nivell d'experiència amb &UNIX; o amb qualsevol altre sistema operatiu, el &kde; us ofereix:</para>

<itemizedlist
> <listitem
> <para
>Un estètic i fàcil d'usar entorn de finestres.</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Un potent i fàcil gestor de fitxers</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Un navegador web igualment de potent i fàcil d'usar</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Un sistema de configuració simple i centralitzat</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Una llista d'aplicacions comprensible que us permetrà ser productiu des dels primers minuts que entreu al &kde;.</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Un sistema d'ajuda en línia que us proporcionarà informació en qualsevol situació.</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Una interfície consistent. Els menús estan en el mateix lloc per a totes les aplicacions, els accessos ràpids es comporten de la mateixa manera, les icones de la barra d'eines, una vegada hagueu aprés a fer-les anar, funcionen de la mateixa manera.</para
> </listitem
> </itemizedlist>

</sect1>

<sect1 id="background-of-kde">
<title
>Història del &kde;</title>

<para
>En octubre de 1996, el desenvolupador alemany de <application
>LyX</application
>, en Matthias Ettrich, inicià el desenvolupament del &kde; amb un requeriment electrònic al foro de USENET. Poc després, un parell de desenvolupadores començaren a planegar i a programar parts del nou projecte. Un any més tard es va realitzar el llançament del gestor de finestres, el gestor de fitxers, l'emulador de terminal, el sistema d'ajuda i l'eina de configuració del monitor per a ser provades en els alfa i beta, varen resultar ser relativament estables. </para>

<para
>En juliol de 1998, es va fer el llançament del &kde; 1.0. Fou la versió estable durant els següents sis mesos, mentres, els desenvolupadors continuaren millorant el &kde; sense les restriccions de l'estabilitat. En gener de 1999 les seves millores es varen consolidar i s'integraren per a produir el &kde; 1.1, la nova versió estable estàndard. </para>

<para
>Des de llavors el desenvolupament continuà amb el &kde; 2.0, una reescriptura gairebé completa de l'escriptori, del qual es va fer el llançament oficial el 23 de d'octubre del 2000. Les versions del &kde; 2.x evolucionaren a través de sis llançaments menors durant un any, que augmentaren les seves prestacions i estabilitat.</para>

<para
>En el moment de la redacció d'aquest document, s'està preparant el &kde; 3.0 per a fer-ne el llançament, introduint una amplia gama de millores sobre les sèries 2.0. Encara que el &GUI; no ha canviat tan dràsticament com ho va fer la transició de &kde; 1 a &kde; 2, s'han completat molts detalls com un nou sistema d'impressió, suport <acronym
>SSL</acronym
> ampliament millorat (per a transaccions segures per Internet) o un complet suport per a llengües que s'escriuen de dreta a esquerra (com l'àrab o l'hebreu). Podeu trobar més informació a sobre del desenvolupament en &kde-http;. </para>

<para
>Els desenvolupadors i els usuaris interessats es comuniquen a través de diverses llistes de correu com les descrites a la secció de <link linkend="mailing-lists"
>Llistes de correu</link
>. Si desitgeu ajudar, no ho dubteu, animeu-vos, el &kde; és fruit del treball voluntari i sempre hi sereu benvingut.</para>

</sect1>

<sect1 id="legal-status">
<title
>Notes legals</title>

<para
>El &kde; és programari obert i tot el &kde; s'ofereix sota llicències lliures com la GPL.</para>

</sect1>

<sect1 id="getting-kde">
<title
>Com obtindre nous components</title>

<para
>El lloc web principal del &kde; a Internet és &kde-http;. Aquí trobareu tota la informació important relacionada amb el &kde;, incloent anuncis, correccions d'errors, informació pel desenvolupador i molt més.</para>

<para
>Per aconseguir actualitzacions de programari, visiteu el nostre servidor ftp, &kde-ftp; o useu una rèplica, en caso de que n'hi hagi una aprop seu. La podreu trobar a la llista <ulink url="http://www.kde.org/ftpmirrors.html"
>http://www.kde.org/ftpmirrors.html</ulink
>.</para>

<para
>En els servidors &FTP; el directori <filename
>unstable</filename
> sempre conté una diversitat de programari nou, però freqüentment està sense provar i podria ser que ni tant sols compili. Si cerqueu components fiables consulteu el directori <filename
>stable</filename
>, a on es troben les versions beta i les estables. </para>

<para
>Si esteu interessat en desenvolupar aplicacions &kde; pel vostre compte, és convenient que visiteu <ulink url="http://developer.kde.org/"
>http://developer.kde.org/"</ulink
> a on trobareu gran quantitat d'informació, incloent tutorials, guies <acronym
>API</acronym
> a les biblioteques del &kde; i molt més. També tindríeu que visitar el servidor de Troll Tech (<ulink url="http://www.trolltech.com/"
>http://www.trolltech.com</ulink
>) que ofereix gran quantitat d'informació sobre la biblioteca &Qt; emprada pel &kde;. També és aconsellable subscriures a la <link linkend="mailing-lists"
>llista de correu dels desenvolupadores.</link
>.</para>

</sect1>

</chapter>

