# Seadistused

Käesolev peatükk kirjeldab mitmeid seadistusi, mis mõjutavad &krita; käitumist ja välimust.

## Seadistustedialoog

&krita; mitmeid omadusi saab seadistada dialoogis Seadistused, mille avab menüükäsk Seadistused&krita; seadistamine... Dialoog jaguneb mitmeks sektsiooniks, mille saab avada klõpsuga vastavale ikoonile vasakul asuval külgribal.

Seadistustedialoogi sektsioonid Seadistustedialoogi sektsioonid

Seadistustedialoogi sektsioonid

### Üldine sektsioon

Üldine sektsioon Üldine sektsioon

Üldine sektsioon

Selles sektsioonis on kolm valikut. Kõigepealt saab liitkastiga Kursori kuju määrata, milline näeb välja kursor. See võib meenutada tööriista, mida parajasti kasutad, tavalist kursorit, risti või pintslit. Seejärel saab määrata paleti käitumise. Paletid võivad olla dokitud (kinnitatud ekraani serva) kas alati (Doki lubamine), mitte kunagi (Ainult lahtise lubamine) või siis, kui selleks on piisavalt ruumi (Doki lubamine ainult suurel ekraanil). Viimane valik on Paleti fondi suurus, mis määrab ära palettides kasutatava teksti suuruse. Kui see tundub sulle liiga väike, võid seda suurendada, aga arvesta, et nii võtavad ka paletid rohkem ruumi.

### Kuva sektsioon

Kuva sektsioon Kuva sektsioon

Kuva sektsioon

Selles sektsioonis on üksainus valik. Kui sinu graafikakaardil ja -draiveril on OpenGL-i toetus, saab selle siin sisse lülitada. See muudab kuvamise kiiremaks (osa arvutustest võtab enda peale graafikakaart). Kuid ole ettevaatlik: on teatud juhud, kus OpenGL-i lubamine toob kaasa mõnevõrra kaootilist käitumist.

### Värvihalduse sektsioon

Värvihalduse sektsioon Värvihalduse sektsioon

Värvihalduse sektsioon

Siin saab määrata mitmeid valikuid, mis puudutavad värviruume piltide renderdamise, redigeerimise ja trükkimise ajal. Ülemise valikuga saab määrata uute piltide loomisel kasutatava vaikimisi värvimudeli (see tuleb kasuks, kui sinu kõige tavalisem tegevus on näiteks CMYK-piltide loomine). Valikutega sektsioonis Kuva saab &krita;le teada anda, millist värviprofiili kasutab sinu monitor ja kuidas tuleks pilte renderdada. Sektsioonis Trükkimine saab määrata printeri värvimudeli ja profiili. Järgmine valik määrab, mida &krita; ette võtab, kui asetad mõnest muust rakendusest kopeeritud pildi. Kui märkida valik Mustpunkti kompensatsiooni kasutamine, siis sobitatakse värviruumi teisendamisel alati lähte- ja sihtvärviruumi mustpunktid.

### Jõudluse sektsioon

Jõudluse sektsioon Jõudluse sektsioon

Jõudluse sektsioon

Selles sektsioonis on kaks valikut. Maksimaalne mälus hoitavate klotside arv määrab ära, kui palju klotse (pildi osi) hoiab &krita; mälus. Vaikeväärtus peaks olema igati mõistlik, aga kui sul on väga vähe või väga palju mälu, võib seda muidugi vastavalt vähendada või suurendada. Valik Saalimine määrab, kui agaralt saalib &krita; andmeid kettale.

### Graafikalaua sektsioon

Graafikalaua sektsioon Graafikalaua sektsioon

Graafikalaua sektsioon

Kui oled ühendanud graafikalaua, saab siin selle sisse lülitada ning määrata selle survetundlikkuse.

Graafikalaua seadmed, mida soovid &krita;s kasutada, tuleb aktiveerida. Toetatud on kolme tüüpi seadmed: kursor, kustutaja ja stiilus. Need saab aktiveerida graafikalaua sektsiooni kasutades. Kasuta seadme seadistamisvalikuid ainult siis, kui sul pole Wacomi graafikalaud või kui graafikalaua käitumine on ootamatu, näiteks liikumine graafikalauale vajutades. Sel juhul kontrolli dialoogis, et interaktsioonivalikud on korrektsed: väärtused (asukoht, surve, kalle...) saadetakse graafikalaualt arvutisse kindlas järjekorras, kuid võib juhtuda, et mõned graafikalauad ei kasuta vaikimisi järjekorda. Seda saabki siin seadistada.

### Alusvõrgu sektsioon

Alusvõrgu sektsioon Alusvõrgu sektsioon

Alusvõrgu sektsioon

Selles sektsioonis saab täppishäälestada &krita; alusvõrku. Alusvõrgu joonte stiili saab määrata sektsioonis Stiilid. Sektsioonis Värvid saab valida alusvõrgu joonte värvi. Sektsioonis Alusvõrgu vahed saab määrata alusvõrgu peajoonte vahed nii rõht- kui püstsuunas, samuti alajaotuste koguse (kui mitmeks väiksemaks osaks jagatakse alusvõrgu sektsioon). Seejärel saab sektsioonis Nihe määrata koha, kust alusvõrk algab: tavaliselt on see ülemine vasak nurk, aga soovi korral saad siin määrata selle alustamise kuskilt mujalt.