   Gyakran Ismetelt Kerdesek a FreeBSD 6.X, 7.X es 8.X valtozatairol

  A FreeBSD Dokumentacios Projekt

   Copyright (c) 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002,
   2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 A FreeBSD
   Dokumentacios Projekt

   Ezek a gyakran ismetelt kerdesek a FreeBSD 6.X, 7.X es 8.X
   valtozataira vonatkoznak. Az o:sszes bejegyzes a FreeBSD 6.X vagy
   annal ujabb valtozataira vonatkozik, hacsak azt ku:lo:n nem
   jelezzu:k. Ha szeretnenk segiteni a projektnek, akkor ku:ldju:nk
   egy levelet a FreeBSD Dokumentacios Projekt levelezesi lista
   cimere! Ennek a dokumentumnak a legfrissebb valtozata mindig
   elerheto" a FreeBSD World Wide Web szerverero"l. HTTP-n keresztu:l
   leto:ltheto" egyetlen nagy HTML allomanykent, vagy a FreeBSD FTP
   szerverero"l szo:veges, PostScript(R) PDF stb. formatumban.
   Tovabba keresni is tudunk a GYIK-ban.

   Forditotta: Pali Gabor, utolso elleno"rzes: 2010.11.28.

   A dokumentum tovabbadasa forras (SGML DocBook) es feldolgozott
   formaban (SGML, HTML, PDF, PostScript, RTF, stb.) modositassal
   vagy anelku:l a ko:vetkezo" feltetelek mellett lehetseges:

    1. A forraskodnak (SGML DocBook) tartalmaznia kell a fenti
       copyright megjegyzest es a feltetelek ezen listajat, valamint
       a ko:vetkezo" jogi nyilatkozatot, barmifele modositas nelku:l.

    2. Feldolgozott dokumentum tovabbadasakor (mas DTD, PDF,
       PostScript, RTF es mas formatumok) szinten meg kell tartani a
       fenti copyright megjegyzest, a feltetelek listajat, valamint a
       ko:vetkezo" jogi nyilatkozatot a dokumentumban, vagy a
       dokumentumot kisero" anyagokban.

     Fontos: EZT A DOKUMENTUMOT A FREEBSD DOKUMENTACIOS PROJEKT A
     JELEN FORMAJABAN BIZTOSITJA ES LEMOND MINDEN KIFEJEZETT VAGY
     TO:RVENYI SZAVATOSSAGROL, BELEERTVE AZ ELADHATOSAG ES EGY ADOTT
     CELRA VALO ALKALMASSAG SZAVATOSSAGAT. A FREEBSD DOKUMENTACIOS
     PROJEKT SEMMILYEN ESETBEN SEM TEHETO" FELELO"SSE A DOKUMENTUM
     HASZNALATABOL EREDO" BARMILYEN KO:ZVETLEN, KO:ZVETETT JARULEKOS,
     KU:LO:NLEGES, BU:NTETO" VAGY KO:VETKEZMENYES KARERT
     (BELEFOGLALVA, DE NEM KORLATOZVA A HELYETTESITO" JAVAK
     BESZERZESERE, HASZON, ADAT VAGY PROFIT ELVESZTESERE, ILLETVE
     U:ZLETI FORGALOM KIESESERE) VAGY EGYEB MAS ESETBEN SEM, AMIKOR
     ERO"S TEHER VAGY KIN (HANYAGSAG VAGY EGYEB) ERED A DOKUMENTUM
     AKARMIFELE FELHASZNALASABOL, MEG HA ERRE KU:LO:N FEL IS HIVTUK a
     FIGYELMET.

   A FreeBSD a FreeBSD Foundation bejegyzett vedjegye.

   A 3Com es HomeConnect a 3Com Corporation bejegyzett vedjegyei.

   Az Adobe, Acrobat, Acrobat Reader, es PostScript az Adobe Systems
   Incorporated bejegyzett vedjegyei, vagy vedjegyei az Egyesu:lt
   Allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A Sound Blaster a Creative Technology Ltd. vedjegye az Egyesu:lt
   Allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A CVSup John D. Polstra bejegyzett vedjegye.

   Az IBM, AIX, EtherJet, Netfinity, OS/2, PowerPC, PS/2, S/390 es
   ThinkPad az International Business Machines Corporation vedjegyei
   az Egyesu:lt Allamokban, mas orszagokban, vagy mindketto"ben.

   Az IEEE, POSIX es 802 az Institute of Electrical and Electronics
   Engineers, Inc. bejegyzett vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban.

   Az Intel, Celeron, EtherExpress, i386, i486, Itanium, Pentium es
   Xeon az Intel Corporation vagy leanyvallalatainak vedjegyei vagy
   bejegyzett vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   Az Iomega, Zip es Jaz az Iomega bejegyzett vedjegyei vagy
   vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A Linux Linus Torvalds bejegyzett vedjegye.

   A Microsoft, IntelliMouse, MS-DOS, Outlook, Windows, Windows Media
   es Windows NT a Microsoft Corporation bejegyzett veacute;djegyei,
   vagy vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A MIPS es R4000 a MIPS Technologies, Inc. bejegyzett vedjegyei az
   Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   A Netscape es a Netscape Navigator a Netscape Communications
   Corporation bejegyzett vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es mas
   orszagokban.

   A Motif, OSF/1 es UNIX a The Open Group bejegyzett vedjegyei, az
   IT DialTone es a The Open Group pedig vedjegyei az Egyesu:lt
   allamokban es/vagy mas orszagokban.

   Az Oracle az Oracle Corporation bejegyzett vedjegye.

   A Silicon Graphics, SGI es OpenGL a Silicon Graphics, Inc.
   bejegyzett vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es/vagy mas
   orszagokban vilagszerte.

   A SPARC, SPARC64, SPARCEngine es UltraSPARC a SPARC International,
   Inc vedjegyei az Egyesu:lt allamokban es mas orszagokban. A SPARC
   International, Inc birtokolja az o:sszes SPARC vedjegyet es annak
   tagjai ko:zo:tt teszi azok megfelelo" hasznalatat elerheto"ve a
   licencelesi megegyezesek alapjan.

   A Sun, Sun Microsystems, Java, Java Virtual Machine, JavaServer
   Pages, JDK, JRE, JSP, JVM, Netra, OpenJDK, Solaris, StarOffice,
   Sun Blade, Sun Enterprise, Sun Fire, SunOS, Ultra es VirtualBox a
   Sun Microsystems, Inc. vedjegyei vagy bejegyzett vedjegyei az
   Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   A U.S. Robotics es Sportster a U.S. Robotics Corporation.
   bejegyzett vedjegyei.

   Az XFree86 az XFree86 Project, Inc. vedjegye.

   A gyartok es terjeszto"k altal hasznalt megnevezesek ko:zu:l sok
   vedjegy jogot ko:vetel. Ahol ilyen megnevezes tu"nik fel ebben a
   dokumentumban, es a FreeBSD Projektnek tudomasa volt a
   vedjegyro"l, a megnevezest a "(TM)" vagy a "(R)" szimbolum
   ko:veti.

     --------------------------------------------------------------

   Tartalom

   1. Bevezetes

   2. Dokumentacios es tamogatas

   3. Telepites

   4. Hardverkompatibilitas

                4.1. Altalanos kerdesek

                4.2. Memoria

                4.3. Architekturak es processzorok

                4.4. Merevlemezes, szalagos, CD- es DVD-meghajtok

                4.5. Eger es billentyu"zet

                4.6. Halozati es soros eszko:zo:k

                4.7. Hang

                4.8. Egyeb eszko:zo:k

   5. Hibaelharitas

   6. Kereskedelmi alkalmazasok

   7. Felhasznaloi alkalmazasok

   8. A rendszermag beallitasa

   9. Lemezek, allomanyrendszerek es rendszerto:lto"k

   10. Rendszeradminisztracio

   11. Az X Window System es a virtualis konzolok hasznalata

   12. Halozatok

   13. Biztonsag

   14. PPP

   15. Soros vonali kommunikacio

   16. Egyeb kerdesek

   17. Mokas dolgok a FreeBSD-vel kapcsolatban

   18. Temak haladoknak

   19. Ko:szo:netnyilvanitas

   Irodalomjegyzek

   A tablazatok listaja

   3-1. Az allomanyok maximalis merete

   12-1. A DEC PCI chipkeszletere epu:lo" halozati kartyak

   A peldak listaja

   11-1. Egy pelda Xorg konfiguracios allomany "InputDevice" szakasza
   go:rgo"s egerekhez

   11-2. Egy egyszeru" pelda ".emacs" allomany go:rgo"s egerek
   (opcionalis) hasznalatahoz

     --------------------------------------------------------------

                          Fejezet 1. Bevezetes

   U:dvo:zo:lju:k a FreeBSD 6.X-8.X Gyakran Ismetelt Kerdeseiben!

   Hasonloan a Usenetes GYIK-okhoz, ennek a dokumentumnak is az a
   celja, hogy a FreeBSD operacios rendszerrel kapcsolatban feltegye
   a legyakrabban ismetelt kerdeseket (es persze megvalaszolja
   ezeket!). Habar eredetileg azert irodott, hogy megsporolja a
   feleslegesen elvesztegetett savszelesseget es hogy megelo"zze a
   regota ismert kerdesek ujboli feltetelet, a GYIK ido"ko:zben egy
   ertekes informacioforrassa is valt.

   Igyekeztu:nk minden megtenni annak erdekeben, hogy a GYIK a
   leheto" legto:bb informaciot szolgaltassa. Ha szeretnenk
   javaslatokat tenni a tovabbfejlesztesere, irjunk batran a FreeBSD
   Dokumentacios Projekt levelezesi lista cimere!

   1.1. Mi az a FreeBSD?

   1.2. Mi a FreeBSD Projekt celja?

   1.3. A FreeBSD licenc tartalmaz valamilyen megszoritast?

   1.4. A FreeBSD kepes kivaltani a jelenleg hasznalt operacios
   rendszeru:nket?

   1.5. Miert hivjak FreeBSD-nek?

   1.6. Mi a ku:lo:nbseg a FreeBSD, a NetBSD, OpenBSD es a to:bbi
   nyilt forraskodu BSD operacios rendszerek ko:zo:tt?

   1.7. Melyik a FreeBSD legujabb valtozata?

   1.8. Mi az a FreeBSD-CURRENT?

   1.9. Mit takar a FreeBSD-STABLE?

   1.10. Mikor keszu:lnek FreeBSD kiadasok?

   1.11. Ki felel a FreeBSD-ert?

   1.12. Honnan lehet a FreeBSD-t beszerezni?

   1.13. Hogyan lehet elerni a hibajelentesek adatbazisat?

   1.14. Honnan tudhatunk meg meg to:bbet?

   1.1. Mi az a FreeBSD?

   Ha to:mo:ren akarjuk o:sszefoglalni, akkor a FreeBSD egy AMD64,
   Intel(R) EM64T, i386(TM), PC-98, IA-64, ARM(R), PowerPC(R) es
   UltraSPARC(R) platformokra fejlesztett UNIX(R)-szeru" operacios
   rendszer, amely a Kaliforniai Egyetem (Berkeley) rendszerenek
   "4.4BSD-Lite" kiadasara epu:l, valamint a "4.4BSD-Lite2" kiadasbol
   tartalmaz meg nehany tovabbfejlesztest. Tovabba ko:zvetett modon
   meg felhasznalja a Berkeley "Net/2" kiadasanak i386 architekturara
   keszitett portjat, a "386BSD" forrasait is, amit annak idejen
   William Jolitz keszitett, noha ebbo"l tenylegesen mar csak nagyon
   keves talalhato a rendszerben. A FreeBSD reszletesebb bemutatasa
   es annak tulajdonsagai a FreeBSD honlapjan talalhatoak.

   A FreeBSD-t munkahoz, oktatashoz es szorakozashoz rengeteg ceg,
   internetszolgaltato, kutato, informatikus, diak es otthoni
   felhasznalo hasznalja a vilag minden tajan.

   A FreeBSD bo"vebb bemutatasahoz olvassuk el a FreeBSD
   keziko:nyvet.

   1.2. Mi a FreeBSD Projekt celja?

   A FreeBSD Projektnek az a celja, hogy olyan szoftvereket allitson
   elo", amelyek tetszo"legesen felhasznalhatoak, mindenfele
   ko:to:ttsegek nelku:l. A fejleszto"k ko:zu:l sokan nagyon sok
   ido"t es munkat fektetnek a forraskodba (es igy a Projektbe), ami
   nyilvan megerdemelne nemi anyagi ellensulyozast olykor, de
   egyaltalan nem ragaszkodunk hozza. Ugy erezzu:k, mindenek elo"tt
   az a "ku:ldetesu:nk", hogy feltetel nelku:l segitsu:nk mindenkit a
   munkankkal, fu:ggetlenu:l annak szandekaitol, igy a munkank a
   leheto" legnagyobb ko:rben keru:l felhasznalasara es igy nyujtja a
   leheto" legto:bb hasznot. Velemenyu:nk szerint ez az egyik
   legalapveto"bb celja a szabad szoftvereknek es ezt a hozzaallast
   tamogatjuk a leginkabb.

   A forrasaink ko:zo:tt talalhato, GNU General Public License (GPL)
   vagy a GNU Library General Public License (LGPL) licencelesu"
   munkak azonban mar valamivel to:bb ko:to:ttseggel jarnak, habar
   ezek inkabb a ko:zzetetelu:kre vonatkoznak, nem pedig annak
   ellenkezo"jere, ahogy azt altalaban megszokhattuk. A GPL licencu"
   szoftverek kereskedelmi celu felhasznalasanak tovabbi esetleges
   nehezsegei miatt azonban leheto"segeink szerint igyekszu:nk ezeket
   olyan szoftverekkel felvaltani, amelyek a kevesbe szigorubb
   FreeBSD licencet alkalmazzak.

   1.3. A FreeBSD licenc tartalmaz valamilyen megszoritast?

   Igen. Ezek a megszoritasok azonban nem az adott munka
   felhasznalasat szabalyozzak, hanem csupan azt, hogy mikent
   viszonyuljunk a FreeBSD Projekthez. Ha komoly ketsegeink lennenek
   a licencelessel kapcsolatban, olvassuk a jelenleg ervenyes
   licencet (angolul). Az egyszeru" kivancsiskodok kedveert nagyjabol
   igy tudnank o:sszefoglalni a licencet:

     * Ne allitsuk, hogy mi keszitettu:k.

     * Ne perelju:k a Projektet, ha nem mu"ko:dik.

   1.4. A FreeBSD kepes kivaltani a jelenleg hasznalt operacios
   rendszeru:nket?

   A legto:bb ember szamara igen. A kerdes megvalaszolasa azonban
   termeszetesen nem ennyire egyertelmu".

   Sokan nem is magat az operacios rendszert, hanem inkabb az
   alkalmazasokat hasznaljak. Valojaban pedig maguk az alkalmazasok
   azok, amelyek az operacios rendszert hasznaljak. A FreeBSD-t ugy
   alakitottak ki, hogy az alkalmazasok szamara egy szilard es
   mindentudo ko:rnyezetet nyujtson. Tamogatja a bo:ngeszo"k, irodai
   programcsomagok, levelezo" programok, grafikus programok,
   programozasi ko:rnyezetek, halozati szerverek szeles valasztekat,
   es szinte minden mast, amire csak szu:ksegu:nk lehet. Az ilyen
   alkalmazasok legnagyobb resze elerheto" a Portgyu"jtemenyen
   keresztu:l.

   Ha viszont olyan alkalmazast kivanunk hasznalni, amely csak
   bizonyos operacios rendszereken erheto" el, nem tudjuk magat az
   operacios rendszert egyszeru"en lecserelni alatta. Bizonyos
   esetekben azonban elo"fordulhat, hogy FreeBSD alatt is talalunk
   hozza hasonlo alkalmazasokat. Amikor egy stabil irodai vagy
   internet szerverre van szu:ksegu:nk, esetleg egy megbizhato
   munkaallomasra, vagy egyszeru"en csak megszakitasok nelku:l
   szeretnenk vegezni a munkankat, a FreeBSD-ben igenyeinkhez merten
   szinte minden megtalalhatunk. A vilagon rengeteg felhasznalo,
   beleertve a kezdo"ket es a tapasztalt UNIX rendszergazdakat
   egyarant, asztali operacios rendszerkent is a FreeBSD-t hasznalja.

   Ha egy masik UNIX ko:rnyezetro"l akarunk FreeBSD-re valtani, akkor
   a legto:bb dolog mar ismero"s lehet szamunkra. Amennyiben viszont
   valamilyen grafikus operacios rendszerro"l, peldaul Windows(R)-rol
   vagy a Mac OS(R) valamelyik regebbi valtozatarol szandekozunk
   atallni, minden bizonnyal ido"t kell majd szannunk a feladatok
   UNIX stilusu megvalositasanak megismeresere. Ez a GYIK es a
   FreeBSD keziko:nyv ehhez to:keletes kiindulasi alapot biztosit.

   1.5. Miert hivjak FreeBSD-nek?

   * Szabadon (mint "free") felhasznalhato, akar kereskedelmi celokra
     is.

   * Az operacios rendszer teljes forraskodja barki altal szabadon
     elerheto", minimalis megko:tesekkel arra vonatkozoan, hogy
     mikent hasznalhato es mas (kereskedelmi vagy nem kereskedelmi)
     munkak reszekent mikent epitheto" be, terjesztheto".

   * Barki, akinek fejlesztesi vagy hibajavitasi javaslata van a
     rendszerrel kapcsolatban, szabadon benyujthatja azt, amely aztan
     bekeru:l a forrasok ko:ze (egy-ket nyilvanvalo elleno"rzest
     ko:veto"en).

   Erdemes valamint ramutatni, hogy a "szabad" szot az iment ket
   ertelemben is hasznaltuk: az egyik jelentese szerint "ko:ltsegek
   nelku:l", mig a masik jelentese szerint "tetszes szerint". Egy-ket
   tiltott dologtol, peldaul azt allitjuk, hogy mi irtuk, eltekintve
   tenyleg barmit csinalhatunk vele.

   1.6. Mi a ku:lo:nbseg a FreeBSD, a NetBSD, OpenBSD es a to:bbi
   nyilt forraskodu BSD operacios rendszerek ko:zo:tt?

   James Howard The BSD Family Tree cimmel (angolul) keszitett egy
   alapos leirast a ku:lo:nbo:zo" projektek ko:zti elteresek
   bemutatasara.

   1.7. Melyik a FreeBSD legujabb valtozata?

   Jelen pillanatban a FreeBSD fejlesztese ket parhuzamos agon
   folyik, es mind a ketto"bo"l keszu:lnek kiadasok. A 7.X sorozat
   kiadasai a 7-STABLE agbol, mig a 8.X sorozat kiadasai a 8-STABLE
   agbol keszu:lnek.

   A 8.0-s kiadas megjeleneseig a 7.X sorozat volt a -STABLE. A 8.0
   kiadas megjelenesevel azonban a 7.X ag "meghosszabbitott
   tamogatast" kapott, es mar csak a nagyobb hibakat, peldaul a
   biztonsagi hibakat javitjak benne. Az 7-STABLE agbol meg varhatoak
   tovabbi kiadasok is, azonban ezt jelenleg mar "o:ro:ksegi" agnak
   tekintju:k, es a legto:bb munka mar a 8-STABLE reszekent jelenik
   meg.

   A 8.1 valtozat a 8-STABLE ag legfrissebb kiadasa, amely 2010
   juliusban jelent meg. Az 7-STABLE agbol a 7.3 a legfrissebb
   kiadas, amely 2010 marciusban jelent meg.

   Ha ro:viden o:ssze akarjuk foglalni, akkor a -STABLE valtozatokat
   elso"sorban az internet-szolgaltatok, vallalkozasok szamara
   ajanljuk, illetve minden olyan felhasznalo szamara, aki a legujabb
   (es minden bizonnyal meg instabil) -CURRENT pillanatkiadasokhoz
   viszonyitottan a legkevesebb valtoztatassal kivannak egy
   megbizhato, stabil verziot hasznalni a rendszerbo"l. Ugyan
   barmelyik agbol keszu:lhetnek, azonban a -CURRENT eseteben
   megleheto"sen sok valtozasra kell felkeszu:lnu:nk (a -STABLE aghoz
   kepest) az egyes kiadasok ko:zo:tt.

   A kiadasok nehany havonta keszu:lnek. Mivel a legto:bben ennel
   pontosabban ko:vetik a FreeBSD forrasait (lasd a FreeBSD-CURRENT
   es FreeBSD-STABLE valtozatokra vonatkozo kerdeseket), ennel
   valamire to:bbre van szu:ksegu:nk, hiszen a forrasok folyamatosan
   valtoznak.

   A FreeBSD egyes kiadasairol a Kiadasok megjelenteteset
   o:sszefoglalo oldalon tajekozodhatunk a FreeBSD honlapjan.

   1.8. Mi az a FreeBSD-CURRENT?

   A FreeBSD-CURRENT az operacios rendszer aktiv fejlesztes alatt
   allo valtozata, amely ido"vel az uj FreeBSD-STABLE agga valik. Ez
   a valtozat tulajdonkeppen csak a rendszeren dolgozo fejleszto"k es
   a megatalkodott hobbifelhasznalok szamara erdekes. A keziko:nyv
   erre vonatkozo szakaszaban olvashatunk reszletesebben a -CURRENT
   hasznalatarol.

   Ha nem mozgunk otthonosan az operacios rendszerek vilagaban, vagy
   ha nem tudjuk megmondani a ku:lo:nbseget egy valodi es egy
   ideiglenes problema ko:zo:tt, akkor nem javasoljuk a
   FreeBSD-CURRENT hasznalatat. Ez a fejlesztesi vonal nagyon gyorsan
   fejlo"dik es neha lefordithatatlan allapotba keru:l. A
   FreeBSD-CURRENT valtozat hasznaloitol elvarjuk, hogy kepesek
   legyenek felmerni a felbukkano problemakat, es ko:zu:lu:k csak
   azokat jelenteni, amelyek valoban hibakat takarnak es nem pedig
   csak apro "bo:kkeno"k". Ezert a FreeBSD-CURRENT levelezesi lista
   olvasoi altalaban "A make world parancs valami csoportra
   panaszkodik" tipusu kerdeseket altalaban figyelembe se veszik.

   A -CURRENT es -STABLE agak aktualis allapotarol minden honapban
   pillanatkiadasok keszu:lnek. Celunk ezzel:

     * A telepito" legfrissebb valtozatanak tesztelese.

     * Ido"t es savszelesseget szeretnenk megsporolni a -CURRENT vagy
       -STABLE valtozatok azon felhasznaloinak, akik az imentiek
       hianyabol fakadoan nem tudjak naponta frissiteni a
       rendszeru:ket.

     * Kiindulasi pontokat ro:gzitu:nk a kod aktualis allapota
       alapjan, ha keso"bb netalan valamilyen szo:rnyu"seg to:rtenne.
       (Noha a CVS altalaban vedelmet nyujt az ilyen remiszto" dolgok
       beko:vetkezese ellen.)

     * Az o:sszes tesztelendo" ujitast es javitast ezen a modon
       kivanjuk a leheto" legszelesebb ko:rben elerheto"ve tenni.

   Egyik -CURRENT pillanatkiadas sem tekintheto" "hetko:znapi
   felhasznalasra alkalmasnak". Ha egy megbizhato es szeles ko:rben
   tesztelt rendszerre van szu:ksegu:nk, akkor vagy maradjunk a
   kiadasoknal vagy hasznaljuk a -STABLE vonalbol keszu:lt
   pillanatkiadasokat.

   A pillanatkiadasok innen erheto"ek el.

   Minden aktivan fejlesztett aghoz havonta keszu:lnek hivatalos
   pillanatkiadasok. A nepszeru"bb i386 es amd64 agakbol azonban napi
   kiadasok is elerheto"ek a http://snapshots.us.freebsd.org a cimen.

   1.9. Mit takar a FreeBSD-STABLE?

   Amikor a FreeBSD 2.0.5 megjelent, a FreeBSD fejlesztese kettevalt.
   Az egyik ag neve -STABLE, a masike pedig -CURRENT lett. A
   FreeBSD-STABLE az olyan internet-szolgaltatok es egyeb
   vallalkozasok szamara keszu:lt, ahol a fejlesztes alatt allo
   ujitasok vagy a hirtelen valtasok altal okozott problemak gyakran
   nem engedheto"ek meg. Ide csak olyan hibajavitasok es kisebb
   modositasok keru:lnek, amelyeket alaposan leteszteltek. A
   FreeBSD-CURRENT ezzel szemben a 2.0 megjelenese ota egyetlen,
   szakadasmentes fejlesztesi vonalat kepvisel, amely a 8.1-RELEASE
   es az azon tuli kiadasok fele halad. Ha to:bbet szeretnenk
   megtudni a jelenlegi agak allapotarol es a ko:vetkezo" kiadasok
   u:temezesero"l, akkor ezzel kapcsolatban olvassuk el a FreeBSD
   Release Engineering cimu" cikk kiadasok leagaztatasarol szolo
   reszet (angolul). Az agak jelenlegi allapota es a jo:vo"beni
   kiadasok u:temterve a Kiadasok informaciok oldalan talalhato
   (angolul).

   A 2.2-STABLE ag a 2.2.8 megjelenesevel nyugdijba vonult. A
   3-STABLE ag a 3.5.1 mint az utolso 3.X kiadas megjelenesevel ert
   veget. A 4-STABLE ag a 4.11 mint az utolso 4.X kiadassal
   fejezo"do:tt be. Ezekbe az agakban a legto:bb esetben mar csak
   biztonsagi javitasokat vegeznek. Az 5-STABLE ag fejlesztese az
   utolso 5.X kiadas, az 5.5 megjelenesevel lezarult. A 6-STABLE ag
   fejlesztese meg folytatodik valameddig, de ez alatt leginkabb mar
   csak a biztonsagi resek es egyeb komoly problemak javitasait kell
   erteni.

   A 8.1-STABLE a jelenleg fejlesztett -STABLE ag. A 8.1-STABLE agbol
   megjelent legfrissebb kiadas a 8.1-RELEASE, amely 2010 juliusban
   jelent meg.

   A 9-CURRENT a -CURRENT ag legfrissebb valtozata, es ez a FreeBSD
   ko:vetkezo" generacioja. Erro"l az agrol a Mi az a
   FreeBSD-CURRENT? kerdesnel szolgalunk reszletesebb informaciokkal.

   1.10. Mikor keszu:lnek FreeBSD kiadasok?

   A Release Engineering Team <re@FreeBSD.org> atlagosan a FreeBSD
   egy ujabb nagyobb valtozatat 18 havonta, mig egy kisebb kiadasat 8
   havonta jelenteti meg. A kiadasok datumat elo"re kihirdetik, igy a
   rendszeren dolgozo emberek pontosan tudjak, hogy mikorra kell
   befejezniu:k a munkajukat es letesztelni azt. Minden kiadast egy
   tesztelesi ido"szak elo"z meg, ahol megbizonyosodnak rola, hogy az
   elkeszu:lt ujitasok nem veszelyeztetik az uj kiadas
   megbizhatosagat. A legto:bb felhasznalo pontosan ezt a tipusu
   elo"vigyazatossagot szereti legjobban a FreeBSD-ben, meg annak
   aran is, hogy a legujabb finomsagok bekeru:lesere meg a -STABLE ag
   eseten gyakran sokat kell varni.

   A kiadasok szerkesztesero"l (valamint a soronko:vetkezo" kiadasok
   u:temezesero"l) a FreeBSD honlapjan belu:l ezen az oldalon
   olvashatunk reszletesebben (angolul).

   Akik egy kicsivel to:bb izgalomra vagynak, azok reszere az elo"bb
   emlitett, naponta keszitett binaris pillanatkiadasokat ajanljuk.

   1.11. Ki felel a FreeBSD-ert?

   A FreeBSD Projektre vonatkozo fontosabb do:nteseket, mint peldaul
   a Projekt haladasi iranyat vagy hogy vehet reszt a forraskod
   fejleszteseben, egy 9 fo"s iranyito csoport hozza. Rajtuk kivu:l
   meg egy to:bb mint 350 fo"s fejleszto"i csapat jogosult
   ko:zvetlenu:l modositani a FreeBSD forrasait.

   A legto:bb bonyolultabb valtoztatast altalaban azonban a
   megfelelo" levelezesi listakon is megvitatjak, amiben barki
   ku:lo:no:sebb korlatozas nelku:l reszt vehet.

   1.12. Honnan lehet a FreeBSD-t beszerezni?

   A FreeBSD o:sszes fontosabb kiadasa elerheto" anonim FTP-n
   keresztu:l a FreeBSD FTP oldalarol:

     * A legfrissebb 8-STABLE kiadas, a 8.1-RELEASE ebbo"l a
       ko:nyvtarbol erheto" el.

     * Havonta keszu:lnek pillanatkiadasok a -CURRENT es a -STABLE
       agakbol, de ezek leginkabb a legujabb valtozatot tesztelo"k es
       a fejleszto"k szamara fontosak.

     * A legfrissebb 7-STABLE kiadas, a 7.3-RELEASE ebbo"l a
       ko:nyvtarbol erheto" el.

   Ha a FreeBSD-t CD-n, DVD-n vagy mas egyeb telepito"eszko:zo:n
   szeretnenk megkapni, akkor ezzel kapcsolatban nezzu:k meg a
   keziko:nyvet.

   1.13. Hogyan lehet elerni a hibajelentesek adatbazisat?

   A felhasznalok kereseit tartalmazo hibajelentesek adatbazisat a
   honlap webes hibajelentesekkel foglalkozo felu:leten keresztu:l
   erhetju:k el.

   A send-pr(1) parancs segitsegevel tudunk e-mailen keresztu:l
   hibajelenteseket es egyeb valtoztatasi kereseket ku:ldeni.
   Emellett meg bo:ngeszo" segitsegevel is tudunk hibajelenteseket
   ku:ldeni a honlap webes hibabejelento" felu:leten.

   Mielo"tt beku:ldenenk egy hibajelentest, olvassuk el a Writing
   FreeBSD Problem Reports cimu" cikket (angolul), amelybo"l
   megtudhatjuk, hogyan keszitsu:nk jol hasznosithato
   hibajelenteseket.

   1.14. Honnan tudhatunk meg meg to:bbet?

   Nezzu:k meg a FreeBSD Projekt honlapjarol elerheto"
   dokumentaciokat.

     --------------------------------------------------------------

                 Fejezet 2. Dokumentacios es tamogatas

   2.1. Milyen jo ko:nyvek szolnak a FreeBSD-ro"l?

   2.2. A dokumentacio elerheto" mas formatumokban is, peldaul
   szo:veges (ASCII) allomanyban vagy PostScript-ben?

   2.3. Hol talalhato informacio a FreeBSD levelezesi listairol?

   2.4. Milyen FreeBSD hircsoportok leteznek?

   2.5. Vannak FreeBSD-s IRC (Internet Relay Chat) csatornak?

   2.6. Hol kaphatok kereskedelmi szintu" FreeBSD treninget es
   tamogatast?

   2.1. Milyen jo ko:nyvek szolnak a FreeBSD-ro"l?

   A Projekt igen szeles ko:ru" dokumentacioval rendelkezik, amely a
   ko:vetkezo" linkro"l erheto" el: http://www.FreeBSD.org/docs.html.
   Emellett a GYIK vegen szereplo", valamint a keziko:nyvben
   talalhato irodalomjegyzek tartalmazza az ajanlott ko:nyveket.

   2.2. A dokumentacio elerheto" mas formatumokban is, peldaul
   szo:veges (ASCII) allomanyban vagy PostScript-ben?

   Igen. A dokumentacio to:bb ku:lo:nbo:zo" allomany- es to:mo:ritesi
   formatumban elerheto" az FreeBSD FTP oldalan belu:l a
   /pub/FreeBSD/doc/ ko:nyvtarbol.

   A dokumentaciot to:bb ku:lo:nbo:zo" modon osztalyozhatjuk. To:bbek
   ko:zt:

     * A dokumentum neve alapjan, peldaul faq (GYIK), vagy handbook
       (keziko:nyv).

     * A dokumentum nyelv es karakterkodolasa alapjan. Ezeket a
       FreeBSD rendszerekben, a /usr/share/locale ko:nyvtarban
       megtalalhato nyelvi beallitasok nevei szerint adjuk meg.
       Jelenleg a ko:vetkezo" nyelveken es kodolasokban erheto" el a
       dokumentacio:

             Nev                        Leiras                 
       en_US.ISO8859-1  Angol (Egyesu:lt Allamok)              
       bn_BD.ISO10646-1 Bengali vagy bangla (Banglades)        
       da_DK.ISO8859-1  Dan (Dania)                            
       de_DE.ISO8859-1  Nemet (Nemetorszag)                    
       el_GR.ISO8859-7  Go:ro:g (Go:ro:gorszag)                
       es_ES.ISO8859-1  Spanyol (Spanyolorszag)                
       fr_FR.ISO8859-1  Francia (Franciaorszag)                
       hu_HU.ISO8859-2  Magyar (Magyarorszag)                  
       it_IT.ISO8859-15 Olasz (Olaszorszag)                    
       ja_JP.eucJP      Japan (Japan, EUC kodolas)             
       mn_MN.UTF-8      Mongol (Mongolia, UTF-8 kodolas)       
       nl_NL.ISO8859-1  Holland (Hollandia)                    
       no_NO.ISO8859-1  Norveg (Norvegia)                      
       pl_PL.ISO8859-2  Lengyel (Lengyelorszag)                
       pt_BR.ISO8859-1  Portugal (Brazilia)                    
       ru_RU.KOI8-R     Orosz (Oroszorszag, KOI8-R kodolas)    
       sr_YU.ISO8859-2  Szerb (Szerbia)                        
       tr_TR.ISO8859-9  To:ro:k (To:ro:korszag)                
       zh_CN.GB2312     Egyszeru"sitett kinai (Kina, GB2312    
                        kodolas)                               
       zh_TW.Big5       Hagyomanyos kinai (Tajvan, Big5        
                        kodolas)                               

         Megjegyzes: Nem mindegyik dokumentum ertheto" el mindegyik
         nyelven.

     * A dokumentum formatuma alapjan. A dokumentumok to:bb
       ku:lo:nbo:zo" formatumban allnak rendelkezesre. Mindegyik
       formatum hasznalatanak megvannak az elo"nyei es hatranyai.
       Egyes formatumok inkabb az interneten keresztu:li olvasgatasra
       megfelelo"ek, masok pedig nyomtatott formaban nyujtanak
       esztetikus hatast. A to:bb ku:lo:nbo:zo" formatumnak
       ko:szo:nheto"en az olvasok igenyeik szerint el tudjak olvasni
       a dokumentacio ku:lo:nbo:zo" reszeit akar a kepernyo"n, akar
       papiron. Jelenleg a ko:vetkezo" formatumokban erheto"ek el a
       dokumentumok:

        Formatum                     Leiras                    
       html-split Kis meretu", hiperhivatkozasokkal ellatott   
                  HTML allomanyok gyu"jtemenye                 
       html       Egyetlen oriasi, az egesz dokumentumot       
                  tartalmazo HTML allomany                     
       pdf        Az Adobe-fele Portable Document Format       
       ps         PostScript                                   
       rtf        A Microsoft Rich Text formatuma              
       txt        Egyszeru" szo:veges allomany                 

         Megjegyzes: Amikor egy ilyen dokumentumot beto:ltu:nk a
         Wordbe, akkor az oldalszamok maguktol nem frissu:lnek. Ehhez
         a dokumentum beto:ltese utan nyomjuk le a Ctrl+A, Ctrl+End,
         F9 billentyu"ket.

     * A to:mo:rites es csomagolas tipusa alapjan. Ezek ko:zu:l
       jelenleg harmat hasznalunk.

         1. Ahol a formatum html-split, ott az allomanyokat a tar(1)
            segitsegevel csomagoltuk o:ssze. Az igy keletkezo" .tar
            allomanyt ezek utan az alabbi reszben szereplo"
            to:mo:ritesi megoldasokkal to:mo:ritettu:k.

         2. Az o:sszes to:bbi formatum eseten csak egyetlen allomany
            keletkezik, amelynek a neve tipus.formatum (tehat peldaul
            article.pdf, book.html es igy tovabb).

            Ezeket az allomanyokat azutan ket to:mo:ritesi eljarassal
            to:mo:ritju:k.

            Eljaras                   Leiras                    
                    A zip formatum. FreeBSD alatt ezt ugy       
            zip     tudjuk kito:mo:riteni, ha elo"szo:r         
                    telepitju:k a archivers/unzip portot.       
                    A bzip2 formatum. Nem olyan elterjedt, mint 
                    a zip, de altalaban kisebb meretu"          
            bz2     allomanyokat keszit. Ilyen allomanyokat     
                    akkor tudunk kito:mo:riteni, ha telepitju:k 
                    a archivers/bzip2 portot.                   

            Ennek megfelelo"en tehat a keziko:nyv bzip2-vel
            to:mo:ritett PostScript valtozata a handbook/ ko:nyvtaron
            belu:l book.ps.bz2 neven talalhato.

   Miutan kivalasztottuk a szamunkra megfelelo" leto:ltendo"
   formatumot es to:mo:ritesi modszert, magunknak kell leto:lteni a
   kivalasztott to:mo:ritett allomanyokat, majd kibontani ezeket es
   atmasolni a megfelelo" helyre.

   Peldaul, ha a GYIK fejezetekre darabolt, bzip2(1) segitsegevel
   to:mo:ritett valtozata a
   doc/en_US.ISO8859-1/books/faq/book.html-split.tar.bz2 allomanyban
   talalhato meg. A leto:ltesehez es kibontasahoz a ko:vetkezo"ket
   kell tennu:nk:

 # fetch ftp://ftp.FreeBSD.org/pub/FreeBSD/doc/en_US.ISO8859-1/books/faq/book.html-split.tar.bz2
 # bzip2 -d book.html-split.tar.bz2
 # tar xvf book.html-split.tar

   A mu"velet befejezo"desevel kapunk nehany .html kiterjesztesu"
   allomanyt. Ezek ko:zu:l az egyik neve index.html, ebben talalhato
   a tartalomjegyzek, a bevezetes es a dokumentum to:bbi reszere
   mutato hivatkozasok. Ezeket az allomanyokat kell szu:kseg szerint
   atmasolnunk vagy atmozgatnunk a megfelelo" helyre.

   2.3. Hol talalhato informacio a FreeBSD levelezesi listairol?

   Az o:sszes velu:k kapcsolatos informaciot a keziko:nyv levelezesi
   listakrol szolo reszeben talaljuk.

   2.4. Milyen FreeBSD hircsoportok leteznek?

   Az o:sszes rajuk vonatkozo informaciot a keziko:nyv
   hircsoportokrol szolo reszeben talaljuk meg.

   2.5. Vannak FreeBSD-s IRC (Internet Relay Chat) csatornak?

   Igen, a legto:bb nagyobb IRC halozaton talalhato FreeBSD-vel
   foglalkozo csatorna:

     * Az EFNet halozaton talalhato #FreeBSD csatorna lenyegeben egy
       FreeBSD-vel foglalkozo forum, de itt ne nagyon probalkozzunk
       segitseget kerni a to:bbiekto"l, ha netalan lustak lennenk
       elolvasni a man oldalakat vagy eppen kutatunk valamit. Ez a
       hely elso"sorban csevegesre szolgal, ahol mindenfele tema
       felmeru:l, a szexto"l kezdve a sportokon keresztu:l a
       nuklearis fegyverekig eppen ugy, ahogy a FreeBSD-ro"l is. Mi
       szoltunk elo"re! A szerver a irc.efnet.org cimen erheto" el.

     * Az EFNet halozaton talalhato #FreeBSDhelp csatorna
       kifejezetten a FreeBSD felhasznalok megsegiteset veszi celba.
       Az itt levo"k sokkal szivesebben valaszolnak a kerdeseinkre,
       mint a #FreeBSD csatornan.

     * A Freenode halozaton talalhato ##FreeBSD csatornan mindig
       sokan vannak, itt barmilyen temaban kerhetu:nk segitseget. A
       beszelgetesek ido"nkent ugyan kifutnak a szigoru szakmai
       temakbol, de a FreeBSD-vel kapcsolatos kerdesek itt mindig
       elso"bbseget elveznek. Szivesen segitu:nk barkinek, es
       leheto"seg szerint igyekszu:nk a keziko:nyv megfelelo"
       reszeire hivatkozni, vagy adni valamilyen utmutatast arra
       vonatkozoan, hogy merre tajekozodhatunk reszletesebben a
       problemankkal kapcsolatban. Ez alapveto"en egy angol nyelvu"
       csatorna, habar a vilag minden tajarol erkeznek tagjaink. Ha
       az anyanyelvu:nko:n szeretnenk inkabb csevegni, akkor
       elo"szo:r tegyu:k fel a kerdesu:nket angolul, aztan
       probalkozzunk a megfelelo" ##freebsd-nyelv csatornan.

     * A DALNET halozaton talalhato #FreeBSD csatorna az Egyesu:lt
       Allamokbol a irc.dal.net szerveren, Europabol pedig az
       irc.eu.dal.net szerveren keresztu:l erheto" el.

     * A DALNET halozaton talalhato #FreeBSDHelp csatorna az
       Egyesu:lt Allamokbol a irc.dal.net szerveren, Europabol pedig
       a irc.eu.dal.net szerveren keresztu:l erheto" el.

     * Az UNDERNET halozaton talalhato #FreeBSD csatorna az Egyesu:lt
       Allamokbol a us.undernet.org, Europabol pedig a
       eu.undernet.org szerveren keresztu:l erheto" el. Mivel ez a
       csatornat leginkabb segitsegnyujtasra tartjuk fenn,
       keszu:lju:nk fel arra, hogy a hivatkozott dokumentumokat is el
       kell olvasnunk.

     * A RUSNET halozaton talalhato #FreeBSD csatorna az oroszul
       beszelo" FreeBSD felhasznalok szamara igyekszik segitseget
       nyujtani. Emellett viszont remek hely a nem szakmai jellegu"
       temak megvitatasahoz is.

     * A Freenode halozaton talalhato #bsdchat csatorna a hagyomanyos
       kinai (UTF-8 kodolasu) nyelvet beszelo" FreeBSD felhasznalokat
       igyekszik segiteni. A nem szakmai jellegu" temak reszere is
       egy remek hely.

   Az emlitett csatornak mindegyike egymastol fu:ggetlen, es nem
   allnak egymassal kapcsolatban. So"t, meg a csevegesi stilusuk is
   eltero", ezert erdemes a sajat stilusunkhoz leginkabb illeszkedo"t
   megkeresni. Mint ahogy az o:sszes IRC csatorna eseteben
   elo"fordul, itt is ko:nnyeden erhetnek bennu:nket szemelyes
   sertesek vagy egyszeru"en csak sok szobeli sardobalast lathatunk
   (mivel joval to:bb az ilyen helyeken a balga ifju, mint a
   higgadtabb ido"s) -- ezekkel ne is to:ro"dju:nk!

   2.6. Hol kaphatok kereskedelmi szintu" FreeBSD treninget es
   tamogatast?

   A FreeBSD Mall is nyujt keresdelmi tamogatast a FreeBSD-hez.
   Erro"l a honlapjunkon tudhatunk meg to:bbet.

   A BSD Certification Group, Inc. DragonFly BSD, FreeBSD, NetBSD es
   OpenBSD rendszerekhez ad rendszergazdai kepesiteseket. Amennyiben
   erdekel minket, latogassunk el a honlapjukra.

   Keru:nk minden olyan tovabbi szervezetet, amely treninget vagy
   tamogatast kivan nyujtani a Projektnek, hogy jelentkezzenek es
   felvesszu:k o"ket a listankra!

     --------------------------------------------------------------

                          Fejezet 3. Telepites

   Nik Clayton

   3.1. Milyen allomanyokat kell leto:ltenu:nk a FreeBSD
   telepitesehez?

   3.2. Mit tegyu:nk, ha a floppy image-ek nem fernek ra egyetlen
   lemezre?

   3.3. Hol talalhato leiras a FreeBSD telepitesero"l?

   3.4. Mire van szu:kseg a FreeBSD hasznalatahoz?

   3.5. Hogyan lehet sajat telepito"floppyt kesziteni?

   3.6. A szamitogepre lehet egynel to:bb operacios rendszert is
   telepiteni?

   3.7. Windows melle is telepiheto" FreeBSD?

   3.8. A Windows leto:ro:lte a boot managert! Hogyan lehet
   visszaallitani?

   3.9. Az A, T es X sorozatu IBM Thinkpad laptopok lefagynak a
   FreeBSD telepitese utani elso" indulasuk soran. Hogy lehet ezen
   segiteni?

   3.10. Lehet telepiteni hibas szektorokat tartalmazo lemezre is?

   3.11. Furcsa dolgok to:rtennek a telepito"floppy hasznalata
   ko:zben! Mi okozhatja?

   3.12. ATAPI CD-meghajtorol indult a rendszer, de a telepito"
   szerint nem talalhato semmilyen CD-meghajto. Hova tu"nt?

   3.13. PLIP (Parallel Line IP) hasznalataval lehet laptopra
   telepiteni?

   3.14. A lemezmeghajtok eseteben milyen geometriai beallitasokat
   erdemes hasznalni?

   3.15. Van valamilyen korlatozas a lemezek felosztasara
   vonatkozoan?

   3.16. A FreeBSD kompatibilis valamilyen disk managerrel?

   3.17. Amikor a FreeBSD-t telepitese utan elo"szo:r elindul, akkor
   egy "Hianyzo operacios rendszer" vagy egy "Missing Operating
   System" hiba jelenik meg. Mi to:rtent?

   3.18. Miert nem lehet tovabblepni a boot manager F? menu:jenel?

   3.19. Az o:sszes forrast telepiteni kell?

   3.20. Kell rendszermagot forditani?

   3.21. A jelszavak tarolasara hasznalhato-e DES, Blowfish vagy MD5,
   es ha igen, akkor hogyan lehet megadni?

   3.22. A rendszerindito lemez elo"szo:r elindul, de aztan miert
   akad meg a Probing Devices... kepernyo"n?

   3.23. A rendszer telepiteset ko:veto" ujrainditas utan miert
   jelenik meg a "panic: can't mount root" hibau:zenet?

   3.24. Mennyi memoriat tudunk hasznalni?

   3.25. Mik az FFS allomanyrendszerek korlatai?

   3.26. Egy uj rendszermag forditasa utan miert jelenik meg a
   "archsw.readin.failed" hibau:zenet az inditas soran?

   3.27. A telepites megszakad a rendszer inditasa ko:zben, mit lehet
   ezzel kezdeni?

   3.1. Milyen allomanyokat kell leto:ltenu:nk a FreeBSD
   telepitesehez?

   Ehhez a ko:vetkezo" harom floppy image-re lesz alapveto"en
   szu:ksegu:nk: floppies/boot.flp, floppies/kern1.flp es
   floppies/kern2.flp. Ezeket az image-eket az fdimage vagy dd(1)
   segedprogramokkal kell ramasolnunk lemezekre.

   Ha magukat a terjeszteseket akarjuk leto:lteni (mert peldaul egy
   DOS tipusu allomanyrendszerro"l akarunk telepiteni), akkor az
   alabbi terjeszteseket kell beszereznu:nk:

     * base/

     * manpages/

     * compat*/

     * doc/

     * src/ssys.*

   A teljes folyamatot, valamint a telepitessel kapcsolatos altalanos
   tudnivalokat valamivel bo"vebben a keziko:nyv FreeBSD
   telepitesevel foglalkozo reszebo"l ismerhetju:k meg.

   3.2. Mit tegyu:nk, ha a floppy image-ek nem fernek ra egyetlen
   lemezre?

   Egy 3,5 colos (1,44 MB kapacitasu) lemezen 1 474 560 byte-nyi adat
   fer el. A rendszerinditashoz hasznalt image merete is pontosan
   1 474 560 byte.

   A rendszerindito lemezek elo"keszitese soran elko:vetett hibak
   altalaban a ko:vetkezo"k:

     * Amikor az image-eket FTP-n keresztu:l to:ltju:k le,
       elfelejtu:nk binaris (binary) atviteli modot hasznalni.

       Egyes FTP kliensek alapertelmezes szerint szo:veges (ascii)
       modban viszik at az allomanyokat, es ennek soran megprobaljak
       a sorvege karaktereket az adott operacios rendszer konvencioi
       szerint atalakitani. Ilyenkor szinte ketsegtelen, hogy ezzel
       to:nkreteszik az image-et. Ezert ne felejtsu:k el elleno"rizni
       a leto:lto:tt image-eket: ha a meretu:k nem egyezik meg
       pontosan a szerveren levo" valtozatukeval, akkor gyanithatoan
       a leto:ltes ko:zben to:rtent velu:k valami.

       Megoldas: miutan csatlakoztunk a szerverhez, de meg mielo"tt
       elkezdu:k volna a leto:ltest, az FTP kliens parancssoraban
       gepelju:k be, hogy binary.

     * Az image lemezre masolasa a DOS copy parancsanak (vagy hasonlo
       grafikus eszko:zo:k) hasznalataval.

       A copy es a hozza hasonlo programok nem hasznalhatoak erre a
       celra, mivel az image-eket ko:zvetlenu:l a rendszeinditashoz
       hoztak letre. Ennek megfelelo"en az egyes image-ek a lemezek
       teljes tartalmat savrol savra tartalmazzak, es igy nem
       hetko:znapi allomanykent kell velu:k banni. Ezeket a floppykra
       alacsonyszintu" eszko:zo:k (peldaul az fdimage vagy rawrite)
       segitsegevel, "nyers" modban kell felvinni, ahogy azt a
       FreeBSD telepiteset leiro utmutatoban is olvashatjuk.

   3.3. Hol talalhato leiras a FreeBSD telepitesero"l?

   A telepites reszletes leirasa a keziko:nyv FreeBSD telepitesero"l
   szolo reszeben olvashato.

   3.4. Mire van szu:kseg a FreeBSD hasznalatahoz?

   A FreeBSD hasznalatahoz egy 486-os vagy jobb processzorral
   rendelkezo" szamitogepre, 24 MB vagy annal to:bb memoriara, es
   legalabb 150 MB tarhelyre lesz szu:ksegu:nk.

   A FreeBSD o:sszes valtozata kepes futni szinte barmilyen olcso MDA
   tipusu grafikus kartyaval, de az Xorg hasznalatahoz mar VGA vagy
   annal jobb videokartya szu:ksegeltetik.

   Lasd 4 fejezet.

   3.5. Hogyan lehet sajat telepito"floppyt kesziteni?

   Jelen pillanatban ennek nincs egyszeru" modja. Minden egyes
   kiadashoz tartoznak telepito"floppyk, hasznaljuk ezeket.

   Ha egy modositott kiadast akarunk kesziteni, ko:vessu:k a(z angol
   nyelvu") Release Engineering cikk utmutatasait.

   3.6. A szamitogepre lehet egynel to:bb operacios rendszert is
   telepiteni?

   Olvassuk el a "A FreeBSD telepitese es hasznalata mas operacios
   rendszerekkel egyu:tt" cimu" cikket.

   3.7. Windows melle is telepiheto" FreeBSD?

   Elo"szo:r telepitsu:k a Windowst, majd a FreeBSD-t. A FreeBSD boot
   managere ekkor kepes lesz a Windows es a FreeBSD inditasara is.
   Vigyazzunk, mert ha a Windowst telepitju:k fel masodikkent, akkor
   az minden figyelmeztetes nelku:l durvan felu:lirja az aktualis
   boot managert. Ha ezt tapasztaljuk, akkor olvassuk el a
   ko:vetkezo" szakaszt.

   3.8. A Windows leto:ro:lte a boot managert! Hogyan lehet
   visszaallitani?

   A FreeBSD-hez tartozo boot managert haromfelekeppen tudjuk
   ujratelepiteni:

     * Inditsuk el a DOS-t, lepju:nk be a FreeBSD terjeszteshez
       tartozo tools ko:nyvtarba es keressu:k meg a bootinst.exe
       nevu" allomanyt. Inditsuk el a ko:vetkezo" modon:

 ...\TOOLS> bootinst.exe boot.bin

       Ekkor a boot manager visszakeru:l a helyere.

     * Hasznaljuk a FreeBSD-hez letrehozott rendszerindito lemezeket,
       es a telepito"ben valasszuk a Custom (Egyeni telepites)
       menu:pontot, majd azon belu:l valasszuk a Partition (Particio)
       pontot. Itt valasszuk ki azt a meghajtot, ahol korabban a boot
       manageru:nk volt (ez valoszinu"leg a felsorolasban az elso"
       lesz) es amikor belepu:nk a particioszerkeszto"be, akkor
       egybo"l valasszuk a Write (W) opciot (tehat ne valtoztassunk
       semmit). Ez megero"sitest fog kerni, amire valasszuk a [ Yes ]
       gombot, es amikor a boot manager kivalasztasa resz jelenik
       meg, valasszuk a FreeBSD Boot Manager pontot. Ezzel a boot
       manager ujra a lemezre irodik. Miutan ezzel vegeztu:nk,
       lepju:nk ki a telepito"bo"l es inditsuk ujra a rendszeru:nket
       a megszokott modon.

     * Inditsuk a rendszeru:nket a FreeBSD rendszerindito lemezero"l
       (vagy CD-jero"l), majd valasszuk a telepito"ben a Fixit
       (Javitas) menu:pontot. Ezutan valasszuk a javitofloppy vagy
       a(z "elo"" allomanyrendszerrel rendelkezo") 2. CD hasznalatat,
       majd lepju:nk be a javitashoz elinditott parancsertelmezo"be.
       Ezt ko:veto"en adjuk ki az alabbi parancsot:

 Fixit# fdisk -B -b /boot/boot0 eszko:z

       A parancsban az eszko:z helyere annak az eszko:znek a nevet
       adjuk meg, amelyro"l a rendszert szoktuk inditani, peldaul ad0
       (az elso" IDE-lemez), ad4 (az elso" IDE-lemez valamelyik
       vezerlo"n), da0 (az elso" SCSI-lemez) stb.

   3.9. Az A, T es X sorozatu IBM Thinkpad laptopok lefagynak a
   FreeBSD telepitese utani elso" indulasuk soran. Hogy lehet ezen
   segiteni?

   Ezeken a gepeken az IBM BIOS-anak egy korai hibas valtozata
   talalhato, amely a FreeBSD altal hasznalt particiokat tevesen
   "suspend-to-disk" tipusu particioknak tekinti. Ennek
   ko:vetkezteben amikor a BIOS megprobalja ertelmezni a FreeBSD
   altal letrehozott particiot, megakad.

   Az IBM [1] szerint az alabbi tipus/BIOS valtozatokban talalhato
   meg ez a hiba.

            Tipus                             BIOS                    
   T20                      IYET49WW vagy keso"bbi                    
   T21                      KZET22WW vagy keso"bbi                    
   A20p                     IVET62WW vagy keso"bbi                    
   A20m                     IWET54WW vagy keso"bbi                    
   A21p                     KYET27WW vagy keso"bbi                    
   A21m                     KXET24WW vagy keso"bbi                    
   A21e                     KUET30WW                                  

   Ugy ertesu:ltu:nk, hogy az IBM BIOS-ok keso"bbi valtozataiban
   ismet felbukkant ez a tipusu hiba. Ebben az u:zenetben Jacques
   Vidrine <nectar@FreeBSD.org> a FreeBSD laptop computer levelezesi
   lista tagjainak egy olyan modszert mutat be, ami segithet, ha az
   ujabb tipusu IBM laptopunk nem tudja elinditani a FreeBSD-t, es
   igy valtani tudunk a BIOS elo"zo" vagy ko:vetkezo" verziojara.

   Ha regebbi tipusu BIOS-szal rendelkezu:nk es a frissites nem
   megoldhato, akkor a FreeBSD-t telepithetju:k ugy is, hogy
   megvaltoztatjuk a FreeBSD altal hasznalt particio azonositojat es
   egy olyan rendszerindito blokkot telepitu:nk, amelyik kepes ezt
   kezelni.

   Ehhez elo"szo:r is a gepet egy olyan allapotba kell visszahoznunk,
   ahol mar tul tudunk jutni a rendszerindito kepernyo"n. Ezt ugy
   tudjuk elerni, ha nem engedju:k, hogy a gep indulasa ko:zben
   eszrevegye az elso"dleges lemezen talalhato FreeBSD particiot.
   Erre az egyik lehetseges megoldas, ha a gepbo"l ideiglenesen
   eltavolitjuk a merevlemezt es atrakjuk egy regebbi ThinkPadba
   (peldaul egy ThinkPad 600-as tipusba) vagy a megfelelo" atalakito
   hasznalataval az asztali szamitogepu:nkbe. Miutan ezzel
   megvagyunk, to:ro:lju:k le a FreeBSD particiojat es tegyu:k vissza
   a lemezt. Ekkor a ThinkPad ujbol mu"ko:do"kepes lesz.

   Ezt ko:veto"en az alabbi utasitasokat ko:vetve tudjuk telepiteni a
   FreeBSD-t:

    1. To:ltsu:k le a boot1 es boot2 allomanyokat a
       http://people.FreeBSD.org/~bmah/ThinkPad/ cimro"l. Olyan
       helyre tegyu:k ezeket, ahol keso"bb is meg el tudjuk erni.

    2. A megszokott modon telepitsu:k a FreeBSD-t a ThinkPadre.
       Ilyenkor ne hasznaljuk a Veszelyesen dedikalt (Dangerously
       Dedicated) modot. A telepites befejezese utan ne inditsuk ujra
       a gepet.

    3. Valtsunk at a veszhelyzetekben hasznalatos parancsertelmezo"re
       ("Emergency Holographic Shell", Alt+F4) vagy inditsuk el egy
       javitashoz hasznalt ("fixit") parancsertelmezo"t.

    4. Az fdisk(8) segitsegevel valtoztassuk meg a FreeBSD-s particio
       azonositojat a 165 ertekro"l a 166 ertekre (ezt a tipust az
       OpenBSD hasznalja).

    5. Masoljuk at az iment leto:lto:tt boot1 es boot2 allomanyokat a
       helyi allomanyrendszerre.

    6. A disklabel(8) segitsegevel ro:gzitsu:k a boot1 es boot2
       tartalmat a FreeBSD slice-unkra.

 # disklabel -B -b boot1 -s boot2 ad0sn

       ahol az n annak a slice-nak a sorszama, ahova a FreeBSD-t
       telepitettu:k.

    7. Inditsuk ujra a gepet. A rendszerindito parancssorban ekkora
       megjelenik az OpenBSD inditasanak leheto"sege. Ezen keresztu:l
       tudjuk a FreeBSD-t elinditani.

   A kedves Olvasonak meghagytuk azt az esetet, amikor ugyanezen a
   konfiguracion OpenBSD es FreeBSD rendszereket akarunk egyszerre
   hasznalni.

   3.10. Lehet telepiteni hibas szektorokat tartalmazo lemezre is?

   Igen, ez lehetseges, de egyaltalan nem ajanlott.

   Manapsag ha egy IDE-meghajton hibas szektorokat talalunk, akkor az
   arra utal, hogy hamarosan to:nkremegy (a meghajto belso" atkepezo"
   funkcioi mar kepesek megbirkozni a rossz szektorok no:vekvo"
   szamaval, ami arra enged ko:vetkeztetni, hogy a lemez felu:lete
   jelento"s mertekben seru:lt). Ezert inkabb egy uj merevlemezes
   meghajto vasarlasat javasoljuk.

   Ha hibas SCSI-meghajtonk van, ezt a valaszt olvassuk el.

   3.11. Furcsa dolgok to:rtennek a telepito"floppy hasznalata
   ko:zben! Mi okozhatja?

   Ha olyan furcsa dolgokkal talalkozunk a telepito"floppy hasznalata
   soran, mint peldaul a lemez allando daralasa vagy a rendszer
   varatlan ujraindulasa, akkor a ko:vetkezo" harom kerdest erdemes
   feltennu:nk magunknak:

    1. Biztos, hogy uj, frissen formazott, teljesen hibamentes
       floppykat hasznalunk (tehat olyanokat, amelyeket egy frissen
       bontott dobozbol vettu:nk ki, es nem olyanokat, amelyeket
       valamelyik magazin mellekletebo"l szedtu:k ki vagy eppen harom
       evig az agy alatt taroltunk)?

    2. Biztos, hogy binaris (vagy image) modban to:lto:ttu:k le a
       lemezek image-eit? (Ne szegyellju:k, mindenki eleteben
       legalabb egyszer to:lto:tt mar le veletlenu:l binaris
       allomanyt szo:veges formatumban!)

    3. Windows 95 vagy Windows 98 alatt DOS modban hasznaltuk az
       fdimage vagy rawrite parancsot? Ezek az operacios rendszerek
       altalaban nem fernek o:ssze az olyan programokkal, amelyek
       ko:zvetlenu:l a hardverrel akarnak kommunikalni, amire a
       lemezek irasahoz is szu:kseg van. Ez a problema leginkabb
       akkor meru:lhet fel, amikor a grafikus felu:leten belu:l egy
       DOS ablakban futtatjuk ezeket a programokat.

   Kaptunk olyan visszajelzest is, hogy gondjaink lehetnek, ha
   Netscape(R)-pel to:ltju:k le a rendszerindito lemezeket, ezert
   leheto"seg szerint igyekezzu:nk mas FTP klienst hasznalni.

   3.12. ATAPI CD-meghajtorol indult a rendszer, de a telepito"
   szerint nem talalhato semmilyen CD-meghajto. Hova tu"nt?

   Ezt a problemat altalaban egy rosszul beallitott CD-meghajto
   okozza. A CD-meghajto rengeteg szamitogepben a masodlagos
   IDE-vezerlo" slave (szolga) portjan talalhato, a master (mester)
   port hasznalata nelku:l. Ez az ATAPI specifikacioi szerint nem
   szabalyos, de a Windows ezzel ku:lo:no:sebben nem to:ro"dik, a
   BIOS pedig egyszeru"en figyelmen kivu:l hagyja a rendszer inditasa
   soran. Ezert kepes a BIOS ilyenkor latni a CD-meghajtot, es ezert
   nem kepes a FreeBSD teljes telepitesnel hasznalni.

   Ezen ugy tudunk segiteni, ha a CD-meghajtonkat az IDE-vezerlo"n
   atallitjuk masterre, vagy arra az IDE-vezerlo"re teszu:nk egy
   master eszko:zt.

   3.13. PLIP (Parallel Line IP) hasznalataval lehet laptopra
   telepiteni?

   Igen. Ehhez csupan egy szabvanyos Laplink-kabel kell. Amennyiben
   szu:kseges, a parhuzamos vonali halozatkezeles beallitasahoz
   olvassuk el keziko:nyv PLIP-ro"l szolo reszet.

   3.14. A lemezmeghajtok eseteben milyen geometriai beallitasokat
   erdemes hasznalni?

   Megjegyzes: A lemez "geometriaja" alatt a lemezen talalhato
   cilinderek, fejek es a savonkenti szektorok szamat ertju:k. Ezt a
   tovabbiakban csak CHS-erteknek nevezzu:k (mint
   Cylinder/Head/Sector). Ebbo"l allapitja meg a PC-s BIOS, hogy a
   lemezen honnan kell olvasnia es hova kell irnia.

   Ez rengeteg felreertest okoz az ujdonsu:lt rendszergazdak szamara.
   Elo"szo:r is megemlitenenk, hogy egy SCSI-lemez fizikai
   geometriaja ebben az esetben teljesen lenyegtelen, mivel a FreeBSD
   lemezblokkokban gondolkozik. Igazabol nem letezik "a" fizikai
   geometria fogalma, ugyanis a szektorok su"ru"sege a lemezen
   felu:leten belu:l sem allando. Amit a gyartok altalaban "fizikai
   geometrianak" hivnak, az altalaban az a geometria, amely a
   legkevesebb helyveszteseggel jar. Az IDE-lemezek eseteben a
   FreeBSD ugyan CHS-ertekekkel dolgozik, de ezt minden modernebb
   meghajto legbelu:l blokkhivatkozasokka alakitja.

   Egyedu:l tehat a logikai geometria szamit. Ez a valasz, amikor a
   BIOS megkerdezi a meghajtonkat: "Mik a geometriai beallitasaid?",
   es ennek felhasznalasaval kommunikal vele a keso"bbiekben. Mivel a
   FreeBSD is ezt az erteket hasznalja fel a rendszer inditasanal,
   fontos, hogy jol adjuk meg. Ez ku:lo:no:sen abban az esetben
   szamit, amikor to:bb operacios rendszer is talalhato a lemezen,
   hiszen mindegyiku:knek azonos geometriai beallitasokat kell
   hasznalniuk. Ellenkezo" esetben komoly gondok lephetnek fel a
   rendszer inditasa soran!

   A SCSI-lemezek eseteben a beallitando geometria erteke attol
   fu:gg, hogy a vezerlo"n hasznaljuk-e a bo"vitett forditas
   tamogatasat (extended translation support, amelyet gyakran csak
   ugy neveznek, hogy "Support for DOS disks >1GB" vagy ehhez
   hasonloan). Ha ezt letiltottuk, akkor hasznaljuk az N cilinder,
   64 fej es 32 szektor savonkenti felirast, ahol N a lemez MB-okban
   szamitott merete. Igy peldaul egy 2 GB meretu" lemez geometriai
   beallitasa 2048 cilinder, 64 fej es 32 szektor savonkent.

   Ha viszont engedelyeztu:k (ami gyakran elo"fordul, mivel igy lehet
   az MS-DOS(R) bizonyos korlatozasait megkeru:lni) es a lemez
   kapacitasa 1 GB-nal to:bb, adjunk meg M cilindert, 255 fejet, 63
   (es nem 64) szektort savonkent, ahol az M a lemez MB-okban mert
   kapacitasa osztva 7,844238-al (!). Tehat az imenti peldaban is
   emlitett 2 GB-os meghajto eseteben 261 cilindert, 255 fejet es
   savonkent 63 szektort kapunk.

   Ha nem lennenk benne biztosak, vagy a FreeBSD-nek a telepites
   ko:zben nem sikeru:l megallapitania a lemez geometriai
   beallitasait, mi magunk is ko:nnyen meg tudjuk hatarozni, ha
   keszitu:nk egy kis meretu" DOS particiot a lemezen. A BIOS ekkor
   eszlelni fogja a megfelelo" geometriai beallitasokat, es ha mar
   nincs ra tovabb szu:ksegu:nk, akkor a particioszerkeszto"ben
   nyugodtan to:ro:lhetju:k. Halozati kartyak es hasonlo hardverek
   programozasahoz azonban meg a keso"bbiekben hasznos lehet.

   Hasznalhatjuk viszont a FreeBSD-hez mellekelt pfdisk.exe
   segedprogramot is. Ezt a FreeBSD CD vagy a FreeBSD FTP oldalainak
   tools ko:nyvtaraban talalhatjuk meg. Ennek a programnak a
   segitsegevel ki tudjuk deriteni, hogy a lemezen levo" to:bbi
   operacios rendszer milyen geometriai beallitasokat hasznal. Az igy
   kapott ertekeket fel tudjuk hasznalni a particioszerkeszto"ben.

   3.15. Van valamilyen korlatozas a lemezek felosztasara
   vonatkozoan?

   Igen. A rendszerinditashoz hasznalt (gyo:ker)particionak az 1024.
   cilinder alatt kell kezdo"dnie, mivel a BIOS csak igy kepes
   beto:lteni onnan a rendszermagot. (Ez a korlatozas a PC-s BIOS-ok
   miatt van, nem a FreeBSD miatt.)

   A SCSI-lemezek eseteben ez altalaban azt jelenti, hogy
   rendszerinditashoz hasznalt particionak az elso" 1024 MB alatt
   kell kezdo"dnie (vagy az elso" 4096 MB alatt, ha a bo"vitett
   forditast is engedelyeztu:k -- lasd az elo"zo" kerdest). Az
   IDE-lemezek eseteben ez 504 MB-nak felel meg.

   3.16. A FreeBSD kompatibilis valamilyen disk managerrel?

   A FreeBSD felismeri az Ontrack Disk Managert es figyelembe veszi.
   A to:bbi disk managert nem tamogatja.

   Ha egyedu:l csak a FreeBSD-t akarjuk hasznalni, akkor nincs
   szu:ksegu:nk disk managerre. Egyszeru"en csak allitsunk be egy
   akkora meretu" lemezt, amivel a BIOS kepes meg megbirkozni (a
   hatar altalaban 504 MB) es majd a FreeBSD kideriti, hogy valojaban
   mennyi hely all a rendelkezesere. Ha regebbi gyartmanyu
   merevlemezu:nk van MFM-vezerlo"vel, akkor a FreeBSD-nek konkretan
   meg kell mondanunk, hogy mennyi cilindert hasznalhat.

   Ha a FreeBSD mellett mas operacios rendszereket akarunk hasznalni,
   akkor ezt disk manager nelku:l is megtehetju:k. Egyedu:l arra kell
   vigyaznunk, hogy a FreeBSD inditasahoz hasznalt particio es a
   masik operacios rendszer slice-a az elso" 1024 cilinder alatt
   kezdo"djo:n. Ha nagyon ko:ru:ltekinto"ek akarunk lenni, akkor erre
   a celra egy 20 MB meretu" rendszerindito particio to:keletesen
   megfelel.

   3.17. Amikor a FreeBSD-t telepitese utan elo"szo:r elindul, akkor
   egy "Hianyzo operacios rendszer" vagy egy "Missing Operating
   System" hiba jelenik meg. Mi to:rtent?

   Ez altalaban akkor fordul elo", amikor a FreeBSD es a DOS vagy mas
   operacios rendszerek nem ertenek egyet a lemez geometriai
   beallitasaiban. Telepitsu:k ujra a FreeBSD-t es ezuttal
   figyelmesen ko:vessu:k a fentebb adott utasitasokat!

   3.18. Miert nem lehet tovabblepni a boot manager F? menu:jenel?

   Ez az elo"bbi kerdessel kapcsolatos problema egy masik tu:nete: a
   BIOS es a FreeBSD altal hasznalt geometriai beallitasok nem
   egyeznek! Amennyiben a vezerlo" vagy a BIOS tamogatja a cilinderek
   forditasat (amelyet gyakran ">1GB driver support" neven
   talalhatunk meg), akkor probaljuk meg atallitani es igy
   ujratelepiteni a FreeBSD-t.

   3.19. Az o:sszes forrast telepiteni kell?

   Alapveto"en nem. Etto"l fu:ggetlenu:l azonban javasoljuk legalabb
   a base forrasok telepiteset, ahol szamos olyan allomany
   megtalalhato, amelyekre a keso"bbiekben meg hivatkozni fogunk,
   valamint a sys (rendszermag) forrasok telepiteset, amelyben a
   rendszermag forrasai talalhatoak. A rendszeren belu:l azonban a
   mu"ko:deshez semmi sem igenyli ko:zvetlenu:l a forrasok
   jelenletet, egyedu:l talan a rendszermag beallitasat vegzo"
   config(8) program. A rendszermag forrasainak kivetelevel a
   rendszerben a forditas menetet ugy epitettu:k fel, hogy akar egy
   irasvedett modon csatlakoztatott NFS allomanyrendszerro"l is kepes
   legyen dolgozni (a rendszermag forrasaira vonatkozo megszoritasok
   miatt azonban azt javasoljuk, hogy ezt ko:zvetlenu:l ne a /usr/src
   ko:nyvtarba csatlakoztassuk, hanem egy masik helyre, ahol aztan
   szimbolikus linkek segitsegevel masoljuk le a forraskod
   ko:nyvtarszerkezetenek legfelso" szintjet).

   Ha keznel vannak a forrasok es tisztaban vagyunk a
   rendszerforditas folyamataval, akkor a keso"bbiekben sokkal
   ko:nnyebben tudjuk a FreeBSD rendszeru:nket frissiteni.

   A forrasok egyes reszeinek kivalasztasahoz lepju:nk be a
   telepito"program Custom (Egyeni telepites), majd a Distributions
   (Terjesztesek) menu:be.

   3.20. Kell rendszermagot forditani?

   Egy uj rendszermag forditasa korabban fontos resze volt a FreeBSD
   telepitesenek, de a legujabb kiadasok mar kihasznaljak a
   rendszermag beallitasanak sokkal baratsagosabb modszereit is. A
   FreeBSD 5.X es az azt ko:veto" valtozatokban mar a beto:lto"bo"l
   ko:nnyen be tudjuk allitani a rendszermagot a beepitett "hints"
   (eszko:zo:kre vonatkozo utmutatasok) modszere altal felkinalt
   rugalmasabb leheto"segeknek ko:szo:nheto"en.

   Egy uj rendszermag keszitese viszont olyan esetekben meg tovabbra
   is hasznos lehet, amikor csak azokat a meghajtokat akarjuk
   megtartani benne, amelyekre tenylegesen szu:ksegu:nk van. Ezzel
   to:bbnyire memoriat tudunk megsporolni, habar a legto:bb rendszer
   eseteben erre igazabol nincs szu:ksegu:nk.

   3.21. A jelszavak tarolasara hasznalhato-e DES, Blowfish vagy MD5,
   es ha igen, akkor hogyan lehet megadni?

   A FreeBSD alapertelmezes szerint MD5-alapu jelszavakat hasznal.
   Ezeket a DES algoritmuson alapulo hagyomanyos UNIX-os jelszavaknal
   sokkal megbizhatobbnak tartjak. A DES formatum termeszetesen
   tovabbra is elerheto" olyan esetekben, amikor a kevesbe
   biztonsagos jelszavakat hasznalo regi operacios rendszerekkel
   akarunk egyu:ttmu"ko:dni. Emellett a FreeBSD-ben leheto"segu:nk
   van a sokkal biztonsagosabb Blowfish jelszoformatum hasznalatara
   is. Az uj jelszavak formatumat az /etc/login.conf allomanyban
   talalhato passwd_format bejelentkezesi tulajdonsag adja meg,
   amelynek erteke des, blf (amennyiben elerheto"), illetve md5
   lehet. A bejelentkezesi tulajdonsagokkal kapcsolatban a
   login.conf(5) man oldalt erdemes elolvasni.

   3.22. A rendszerindito lemez elo"szo:r elindul, de aztan miert
   akad meg a Probing Devices... kepernyo"n?

   Ha a rendszeru:nkho:z IDE-s Zip(R) vagy Jaz(R) meghajtot
   csatlakoztattunk, akkor probalkozzunk ujra az eltavolitasa utan. A
   rendszerindito floppy ugyanis hajlamos o:sszekeverni a
   meghajtokat. A rendszer telepitese utan termeszetesen ujra
   csatlakoztathatjuk a meghajtot. Ezt remelheto"leg egy ko:vetkezo"
   verzioban mar kijavitjak.

   3.23. A rendszer telepiteset ko:veto" ujrainditas utan miert
   jelenik meg a "panic: can't mount root" hibau:zenet?

   Ez a hiba a rendszerindito blokk es a rendszermag ko:zti
   felreertesbo"l, a lemezes eszko:zo:k helytelen kezelesebo"l fakad.
   Ilyen hibat altalaban olyan rendszerekben kapunk, ahol ket
   masternek beallitott IDE-lemez talalhato vagy ha az egyes
   IDE-vezerlo"kre csak egy-egy eszko:zt csatlakoztattunk es a
   FreeBSD-t a masodlagos IDE-vezerlo"re kapcsolodo lemezre
   telepitettu:k. Ekkor a rendszerindito blokk szerint a rendszert az
   ad0 (de a BIOS-ban a masodik) lemezre telepitettu:k, miko:zben a
   rendszermag szerint ez a masodlagos IDE-vezerlo"n elhelyezkedo"
   elso" lemez, az ad2. Az eszko:zo:k felkutatasa utan a rendszermag
   megprobalja a rendszerindito blokk altal nyilvantartott
   eszko:zro"l, az ad0 lemezro"l csatlakoztatni a rendszerindito
   particiot, ami viszont szamara a ad2 eszko:z lesz, igy ez a
   probalkozasa meghiusul.

   Ezt a felreertest a ko:vetkezo" modokon lehet helyretenni:

    1. Inditsuk ujra a rendszert es nyomjuk le az Enter billentyu"t,
       amikor a Booting kernel in 10 seconds; hit [Enter] to
       interrupt szo:veg megjelenik. Ezzel a rendszerbeto:lto"
       parancssoraba keru:lu:nk.

       Ezutan gepelju:k be a set root_disk_unit="lemezszam" sort. Itt
       a lemezszam erteke 0 lesz, ha a FreeBSD-t az elso"dleges
       IDE-vezerlo" master portjan levo" merevlemezre telepitettu:k,
       1, ha az elso"dleges IDE-vezerlo" slave portjara, 2, ha a
       masodlagos IDE-vezerlo" master portjara, es vegu:l 3, ha a
       masodlagos IDE-vezerlo" slave portjara.

       Most mar begepelhetju:k, hogy boot, es igy a rendszernek el is
       kell indulnia.

       Ha ezt a valtoztatast veglegesiteni akarjuk (vagyis nem
       akarjuk ugyanezt eljatszani a FreeBSD minden egyes inditasa
       soran), akkor a /boot/loader.conf.local allomanyba vegyu:nk
       fel a root_disk_unit="lemezszam" sort.

    2. Tegyu:k at a FreeBSD-t tartalmazo lemezt az elso"dleges
       IDE-vezerlo"re, es ezzel megszu"nik az imenti felreertes.

   3.24. Mennyi memoriat tudunk hasznalni?

   A memoriara vonatkozo korlatozasok platformonkent valtoznak. Egy
   szabvanyos i386 telepites eseten peldaul ez a hatar 4 GB, de
   pae(4) segitsegevel akar meg ennel to:bb is elerheto". Ehhez
   olvassuk el az i386 platformon 4 GB-nal to:bb memoria hasznalatara
   vonatkozo utasitasokat.

   A FreeBSD/pc98 eseten a korlat szinten 4 GB, azonban itt a PAE nem
   hasznalhato. A FreeBSD altal tamogatott o:sszes to:bbi
   architektura elmeletileg ennel to:bb memoriat kepes kezelni (to:bb
   terabyte-ot).

   3.25. Mik az FFS allomanyrendszerek korlatai?

   Az FFS allomanyrendszerek meretenek elmeleti hatara 8 TB
   (2 milliard blokk), illetve az alapertelmezett 8 KB-os blokkmeret
   eseten 16 TB. A gyakorlatban azonban szoftveresen ebbo"l 1 TB
   hasznalhato ki, de kisebb modositasokkal akar 4 TB-os
   allomanyrendszer is hasznalhato (es letezik).

   Egyetlen FFS allomanyrendszerbeli allomany merete megko:zelito"leg
   legfeljebb 1 milliard blokk lehet, ami 4 KB-os blokkmerettel
   szamolva 4 TB-ot jelent.

   Tablazat 3-1. Az allomanyok maximalis merete

   +----------------------------------------+
   | Blokkmeret | Gyakorlatban | Elmeletben |
   |------------+--------------+------------|
   | 4 KB       | > 4 GB       | 4 TB - 1   |
   |------------+--------------+------------|
   | 8 KB       | > 32 GB      | 32 TB - 1  |
   |------------+--------------+------------|
   | 16 KB      | > 128 GB     | 32 TB - 1  |
   |------------+--------------+------------|
   | 32 KB      | > 512 GB     | 64 TB - 1  |
   |------------+--------------+------------|
   | 64 KB      | > 2048 GB    | 128 TB - 1 |
   +----------------------------------------+

   4 KB-os blokkmeret eseten a haromszoros indirekcioval
   szarmaztatott blokkok a gyakorlatban is kihasznalhatoak, es az
   egeszet elmeletben egyedu:l csak az allomanyrendszerben igy
   abrazolhato blokkok maximalis szama korlatozna (ami kb.
   10243 + 10242 + 1024), azonban a gyakorlatban ezt az
   allomanyrendszeri blokkokra vonatkozo 1 GB - 1 meretu" (rossz)
   hatar korlatozza. Az allomanyrendszeri blokkok szamat ugyanis ki
   kellene terjeszteni a 2 GB - 1 meretig. 2 GB - 1 szamu blokk
   hasznalata ko:ru:l jelentkezik ugyan nehany hiba, de ezek 4 KB-os
   blokkmeret eseten nem is erheto"ek el.

   A 8 KB-nal nagyobb blokkmeretek eseten mindenre a blokkok 2 GB - 1
   maximalis mennyisege ervenyes, de a gyakorlatban ezt a blokkok
   szamanak 1 GB - 1 hatara korlatozza. Az eredeti 2 GB - 1
   mennyisegu" blokk hasznalata gondokat okozhat.

   3.26. Egy uj rendszermag forditasa utan miert jelenik meg a
   "archsw.readin.failed" hibau:zenet az inditas soran?

   Mert a rendszermag es a felhasznaloi programok verzioja elter. A
   rendszermag frissitesekor feltetlenu:l hasznaljuk a make
   buildworld es a make buildkernel parancsokat is!

   A rendszerinditas masodik fokozataban ko:zvetlenu:l meg tudjuk
   adni a beto:ltendo" rendszermagot, ha a beto:lto" inditasa elo"tt,
   a | jel megjelenesekor lenyomunk egy billentyu"t.

   3.27. A telepites megszakad a rendszer inditasa ko:zben, mit lehet
   ezzel kezdeni?

   Probaljuk meg letiltani az ACPI tamogatast. Ezt ugy tudjuk
   megtenni, hogy amikor a rendszerto:lto" elindul, lenyomjuk a
   Szoko:z billentyu"t. Ekkor a ko:vetkezo"t kapjuk:

 OK

   Itt gepelju:k be az alabbi parancsot:

 unset acpi_load

   Majd ezt:

 boot

     --------------------------------------------------------------

                    Fejezet 4. Hardverkompatibilitas

4.1. Altalanos kerdesek

   4.1.1. A FreeBSD rendszeru:kho:z szeretnenk hardvert vasarolni.
   Melyik gyartmany/marka/tipus a legjobb?

   4.1.1. A FreeBSD rendszeru:kho:z szeretnenk hardvert vasarolni.
   Melyik gyartmany/marka/tipus a legjobb?

   Ez allando tema a FreeBSD levelezesi listakon. Mivel a hardverek
   gyorsan valtoznak, nem is szamithatunk masra. Tovabbra is
   hatarozottan javasoljuk, hogy olvassuk at figyelmesen a FreeBSD
   8.1 vagy 7.3 valtozatahoz tartozo hardverjegyzeket (Hardware
   Notes) es nezzu:nk utan a levelezesi listak archivumaban mielo"tt
   barmire is rakerdezneu:nk a legfrissebb es legjobb hardverek
   u:gyeben. Ko:nnyen elo"fordulhat, hogy eppen a mult heten esett
   szo arrol a tipusu eszko:zro"l, amiro"l eppen erdeklo"dni
   szeretnenk.

   Ha laptoppal kapcsolatban lenne kerdesu:nk, akkor nezzu:k meg a
   FreeBSD laptop computer levelezesi lista archivumat. Minden mas
   esetben erdemes inkabb a FreeBSD general questions levelezesi
   lista archivumait megnezni vagy az adott hardverhez tartozo
   levelezesi listat bo:ngeszni.

     --------------------------------------------------------------

4.2. Memoria

   4.2.1. A FreeBSD kepes 4 GB-nal, 16 GB-nal vagy akar 48 GB-nal
   to:bb memoriat (RAM-ot) tamogatni?

   4.2.2. A FreeBSD miert jelez 4 GB-nal kevesebb memoriat i386
   architekturaju szamitogepeken?

   4.2.1. A FreeBSD kepes 4 GB-nal, 16 GB-nal vagy akar 48 GB-nal
   to:bb memoriat (RAM-ot) tamogatni?

   Igen. A FreeBSD operacios rendszerkent kepes az adott platformon
   kihasznalni az o:sszes rendelkezesre allo fizikai memoriat. Ne
   felejtsu:k el azonban, hogy az egyes platformokon ennek hatara
   elter. Peldaul az i386 platformon a PAE hasznalata nelku:l
   legfeljebb csak 4 GB memoriat tudunk elerni (amely azonban a PCI
   szamara fenntartott cimter miatt a valosagban nemileg kevesebb),
   illetve a PAE hasznalataval legfeljebb 64 GB memoriat. Az AMD64
   platformokon viszont mar egeszen 1 TB memoriaig is elmehetu:nk.

   4.2.2. A FreeBSD miert jelez 4 GB-nal kevesebb memoriat i386
   architekturaju szamitogepeken?

   Az i386 platformon a cimter 32 bites, ami azt jelenti, hogy itt
   legfeljebb 4 GB memoria cimezheto" meg (es erheto" el). Raadasul a
   cimter bizonyos tartomanyait a hardvereszko:zo:k szamara tartjak
   fenn ku:lo:nbo:zo" celokra, peldaul a PCI eszko:zo:k
   mu"ko:dtetesere es vezerlesere, a videomemoria hozzaferesere stb.
   Ennelfogva az operacios rendszer es annak rendszermagja altal
   felhasznalhato teljes memoria merete jelento"sen kevesebb, mint
   4 GB. Ezen a tipusu konfiguraciokon altalaban 3,2 GB es 3,7 GB
   ko:zo:tt mozog a maximalisan kihasznalhato fizikai memoria merete.

   Ha megis 3,2  vagy 3,7 GB-nal to:bb memoriat szeretnenk elerni
   (4 GB-ot vagy akar annal is to:bbet), akkor ahhoz a PAE nevu"
   specialis modositasra lesz szu:ksegu:nk. A PAE a "Physical Address
   Extension" ("Fizikai cimkiterjesztes") ro:viditese, es egy olyan
   modszerre utal, amellyel a 32 bites x86 tipusu processzorokon
   tudunk 4 GB-nal to:bb memoriat cimezni. Lenyegeben nem csinal
   mast, csak 4 GB-os hatar fele kepezi le azokat a
   memoriateru:leteket, amelyeket egyebkent a hardverek reszere
   tartanak fenn, ezzel kiegesziti a fizikai memoriat (pae(4)). A PAE
   hasznalatanak szamos hatranya van: ebben a modban a megszokottnal
   (vagyis PAE nelku:l) nemileg lassabb a memoria elerese, illetve
   ilyenkor a beto:ltheto" rendszermag-modulok (lasd kld(4)) sem
   tamogatottak. Emiatt az o:sszes meghajtot bele kell forditanunk a
   rendszermagba.

   A PAE hasznalatat altalaban a PAE nevu", a rendszermaghoz gyarilag
   mellekelt konfiguracios allomannyal engedelyezhetju:k. Ezt eleve
   ugy allitottak o:ssze, hogy gond nelku:l kesziteni tudjuk egy
   ilyen rendszermagot. Erdemes azonban megemliteni, hogy a
   konfiguracios allomany bizonyos tekintetben egy kisse konzervativ,
   mivel egyes PAE eseten hasznalhatatlannak megjelo:lt meghajtok
   valojaban megis minden gond nelku:l hozzaadhatoak a
   konfiguraciohoz. Ezzel kapcsolatban azt javasoljuk, hogy ha az
   adott meghajto hasznalhato valamelyik 64 bites architekturan
   (peldaul AMD64-en), akkor nagy valoszinu"seggel PAE-vel is
   mu"ko:dni fog. Amennyiben sajat magunk szeretnenk egy
   PAE-rendszermagot kesziteni, akkor a ko:vetkezo" sort tegyu:k bele
   a konfiguracios allomanyba:

 options       PAE

   A PAE alkalmazasa napjainkban annyira mar nem jellemzo", mivel az
   ujabb x86 hardverek mindegyike kepes 64 bites (AMD64 vagy
   Intel 64) modban futni. Ebben az esetben mar lenyegesen nagyobb
   cimter hasznalatara nyilik leheto"segu:nk, igy nincs szu:ksegu:nk
   tovabbi tru:kko:kre. A FreeBSD tamogatja az AMD64 architekturat,
   igy ha 4 GB-nal to:bb memoriat szeretnenk elerni, akkor inkabb a
   FreeBSD ezen valtozatat erdemes alkalmazni.

     --------------------------------------------------------------

4.3. Architekturak es processzorok

   4.3.1. A FreeBSD az x86-on kivu:l tamogat mas architekturaju
   rendszereket is?

   4.3.2. A FreeBSD tamogatja a szimmetrikus to:bbprocesszoros (SMP)
   rendszereket?

   4.3.1. A FreeBSD az x86-on kivu:l tamogat mas architekturaju
   rendszereket is?

   Igen. A FreeBSD jelenleg az Intel x86 es az AMD64 architekturakon
   mu"ko:dik. A Az Intel EM64T, IA-64, ARM, PowerPC, sun4v es
   SPARC64(R) architekturak is tamogatottak. A tovabbi tervezett
   platformok ko:zo:tt van meg a MIPS(R) es az S/390(R), a MIPS
   aktualis allapotarol es FreeBSD MIPS levelezesi lista segitsegevel
   ertesu:lhetu:nk. Az ujabb architekturakhoz kapcsolodo altalanos
   jellegu" megbeszeleseket a FreeBSD non-Intel platforms levelezesi
   lista foglalja o:ssze.

   Amennyiben a szamitogepu:nk architekturaja nem szerepel a jelenleg
   tamogatottak ko:zo:tt, es valamilyen gyors megoldasra lenne
   szu:ksegu:nk, akkor javasoljuk a NetBSD vagy az OpenBSD
   hasznalatat.

   4.3.2. A FreeBSD tamogatja a szimmetrikus to:bbprocesszoros (SMP)
   rendszereket?

   A FreeBSD altalanossagban veve tamogatja a to:bbprocesszoros
   rendszereket, noha egyes esetekben a BIOS vagy az alaplap
   hibajabol fakadoan problemaink adodhatnak. A FreeBSD symmetric
   multiprocessing levelezesi lista atolvasasa segithet tisztazni
   ezeket.

   A FreeBSD kepes kihasznalni az Intel processzorai altal felkinalt
   HyperThreading (HTT) tamogatas elo"nyeit. Az options SMP
   beallitassal forditott rendszermagok alapbol maguktol felismerik a
   rendszeru:nkben talalhato logikai processzorokat. A FreeBSD
   alapertelmezett u:temezo"je ezeket a logikai processzorokat a
   to:bbivel teljesen egyenrangunak tekinti, vagyis semmilyen
   u:temezesi kerdes eldo:ntesenel nem fogja figyelembevenni az egy
   processzoron belu:l elhelyezkedo" logikai processzorokat. Ezen
   naiv u:temezesi felfogas miatt bizonyos esetekben a rendszeru:nk
   teljesitmenye nem to:keletesen optimalis, ezert adodhatnak olyan
   helyzetek, amikor a machdep.hlt_logical_cpus sysctl-valtozo
   segitsegevel szu:kseges lehet a logikai processzorok hasznalatanak
   letiltasa. Ezenkivu:l meg a machdep.hlt_logical_cpus
   sysctl-valtozon keresztu:l leheto"segu:nk van leallitani az
   u:resjaratban mu"ko:do" processzorokat. Ennek reszleteiro"l
   bo"vebben a smp(4) man oldalon olvashatunk.

     --------------------------------------------------------------

4.4. Merevlemezes, szalagos, CD- es DVD-meghajtok

   4.4.1. A FreeBSD milyen tipusu merevlemezes meghajtokat ismer?

   4.4.2. Milyen SCSI- vagy SAS-vezerlo"ket ismer?

   4.4.3. Milyen szalagos meghajtokat ismer?

   4.4.4. A FreeBSD tamogatja a szalagok cserejet?

   4.4.5. A FreeBSD milyen CD-meghajtokat ismer?

   4.4.6. A FreeBSD milyen CD-RW meghajtokat ismer?

   4.4.7. A FreeBSD ismeri az Zip meghajtokat?

   4.4.8. A FreeBSD ismeri a Jaz, EZ es a to:bbi cserelheto" lemezes
   meghajtot?

   4.4.1. A FreeBSD milyen tipusu merevlemezes meghajtokat ismer?

   A FreeBSD ismeri az EIDE-, SATA-, SCSI- es SAS-meghajtokat (es a
   velu:k kompatibilis vezerlo"ket, erro"l bo"vebben lasd a
   ko:vetkezo" szakaszt), valamint az o:sszes olyan meghajtot, amely
   az eredeti "Western Digital" (MFM, RLL, ESDI es termeszetesen az
   IDE) interfeszt hasznalja. Nehany egyedi fejlesztesu" ESDI
   vezerlo" nem fog mu"ko:dni, ezert leheto"leg maradjunk a
   WD1002/3/6/7 interfeszeknel es azok masolatainal.

   4.4.2. Milyen SCSI- vagy SAS-vezerlo"ket ismer?

   A teljes listat a FreeBSD hardverjegyzekeben talalhatjuk meg a 8.1
   vagy 7.3 kiadasban.

   4.4.3. Milyen szalagos meghajtokat ismer?

   A FreeBSD a SCSI es QIC-36 (QIC-02 interfesszel) szabvanyokat
   ismeri. Ezek ko:ze ertendo"ek a 8 mm-es (mas neven Exabyte) es
   DAT-meghajtok is.

   Bizonyos regebbi 8 mm-es meghajtok nem egeszen kompatibilisek a
   SCSI-2 szabvannyal, ezert a FreeBSD-vel sem feltetlenu:l kepesek
   egyu:ttmu"ko:dni.

   4.4.4. A FreeBSD tamogatja a szalagok cserejet?

   A FreeBSD ch(4) eszko:zo:n es a chio(1) parancson keresztu:l
   tamogatja a SCSI szabvanyu szalagcserelo"ket. A hasznalat pontos
   reszleteiro"l a chio(1) man oldalan olvashatunk reszletesebben.

   Ha nem az AMANDA vagy a hozza hasonlo programokat hasznaljuk,
   amelyek alapbol ismerik a szalagcsereles leheto"seget, akkor ne
   feledkezzu:nk meg arrol, hogy a szalagot csak az egyik helyro"l a
   masikra tudjuk mozgatni, ezert neku:nk kell figyelnu:nk arra, hogy
   melyik rekeszben vannak szalagok es a meghajtonak ezek ko:zu:l
   melyiket kell hasznalnia.

   4.4.5. A FreeBSD milyen CD-meghajtokat ismer?

   Barmilyen tamogatott SCSI-vezerlo"ho:z csatlakoztathato
   SCSI-meghajtot ismer.

   Ezenkivu:l meg az alabbi CD-interfeszek ismertek:

     * Mitsumi LU002 (8 bites), LU005 (16 bites) es FX001D (16 bites,
       dupla sebessegu").

     * Sony CDU 31/33A

     * Sound Blaster nem-SCSI CD-meghajtok

     * Matsushita/Panasonic CD-meghajtok

     * ATAPI kompatibilis IDE CD-meghajtok

   Az o:sszes ismert nem-SCSI kartya nagyon lassan mu"ko:dik a
   SCSI-meghajtokhoz kepest, es bizonyos ATAPI CD-meghajtok nem
   hasznalhatoak.

   A Daemon News-tol es a FreeBSD Mall-tol rendelheto" hivatalos
   FreeBSD CD-kro"l akar ko:zvetlenu:l el is tudjuk inditani a
   rendszert.

   4.4.6. A FreeBSD milyen CD-RW meghajtokat ismer?

   A FreeBSD barmilyen ATAPI-kompatibilis IDE CD-R vagy CD-RW
   meghajtot ismer. Ennek reszleteit lasd a burncd(8) man oldalan.

   A FreeBSD ezeken kivu:l meg tetszo"leges SCSI CD-R vagy CD-RW
   meghajtot tamogat. A hasznalatukhoz telepitsu:k a cdrecord
   programot a portok vagy csomagok ko:zu:l, es gondoskodjunk rola,
   hogy a pass eszko:z tamogatasa benne legyen a rendszermagban.

   4.4.7. A FreeBSD ismeri az Zip meghajtokat?

   A FreeBSD alapbol ismeri a SCSI es ATAPI (IDE) interfeszen
   kommunikalo Zip meghajtokat. A SCSI ZIP-meghajtok ugyan egyedu:l
   az 5 es 6 target ID-kro"l hajlandoak mu"ko:dni, de ha a
   SCSI-kartyank BIOS-a tamogatja, akkor meg a rendszert is el tudjuk
   inditani roluk. Egyelo"re nem tisztazott, hogy milyen kartyak
   kepesek a 0 es 1 ID-ken kivu:l mashonnan is rendszert inditani,
   ezert ennek a hozza tartozo dokumentacioben erdemes utanajarnunk.

   A FreeBSD ezenkivu:l meg a parhuzamos porton csatlakoztathato
   ZIP-meghajtokat is ismeri. Ehhez elleno"rizzu:k, hogy a
   rendszermagunkban megtalalhatoak az scbus0, da0, ppbus0 es vp0
   meghajtok (a GENERIC rendszermagban a vp0 kivetelevel mindegyik
   szerepel). Segitsegu:kkel a parhuzamos vonalon csatlakozo meghajto
   a da0s4 eszko:zo:n keresztu:l erheto" el. Ennek megfelelo"en az
   allomanyrendszerek a mount /dev/da0s4 /mnt vagy (DOS eseten) a
   mount -t msdosfs /dev/da0s4 /mnt parancs kiadasaval
   csatlakoztathatoak.

   Emellett meg erdemes a GYIK cserelheto" lemezes meghajtokrol szolo
   reszet is elolvasnunk ebben a fejezetben, valamint a "formazasrol"
   szolo megjegyzest az adminisztraciorol szolo fejezetben.

   4.4.8. A FreeBSD ismeri a Jaz, EZ es a to:bbi cserelheto" lemezes
   meghajtot?

   Hasznalhatoak. Ezek to:bbsege SCSI eszko:z, ezert a FreeBSD
   SCSI-lemezkent latja, az IDE csatolos EZ pedig IDE-meghajtokent
   erheto" el.

   A rendszer inditasa elo"tt ne felejtsu:k el bekapcsolni a ku:lso"
   egysegeket.

   Ha taroloeszko:zt akarunk cserelni a rendszer mu"ko:dese ko:zben,
   olvassuk el a mount(8), umount(8) es (SCSI eszko:zo:k eseten) a
   camcontrol(8) vagy (IDE eszko:zo:k eseten) a atacontrol(8) man
   oldalakat, valamint a GYIK egy keso"bbi reszeben talalhato reszt a
   cserelheto" lemezes meghajtokrol.

     --------------------------------------------------------------

4.5. Eger es billentyu"zet

   4.5.1. A FreeBSD ismeri az USB billentyu"zeket?

   4.5.2. A nem szabvanyos buszos egereket hogyan lehet beallitani?

   4.5.3. Hogyan lehet PS/2 ("egerportos" vagy "billentyu"zetes")
   egeret hasznalni?

   4.5.4. Az egeret az X Window Systemen kivu:l is lehet valamilyen
   modon hasznalni?

   4.5.5. Hogyan lehet szo:veget kijelo:lni es masolni a szo:veges
   konzolban?

   4.5.6. Az egeren van mindenfele go:rgo" es gomb. Ki lehet ezeket
   valahogy hasznalni FreeBSD alatt is?

   4.5.7. A laptopokon megtalalhato eger/trackball/touchpad hogyan
   hasznalhato?

   4.5.8. A Delete billentyu" hogyan hasznalhato a sh es csh
   parancsertelmezo"kben?

   4.5.1. A FreeBSD ismeri az USB billentyu"zeket?

   A FreeBSD alapbol ismeri az USB billentyu"zeket. Miutan
   engedelyeztu:k rendszeru:nkben az USB billentyu"zet tamogatasat,
   az AT billentyu"zet /dev/kbd0 lesz es az USB billentyu"zet pedig
   /dev/kbd1, mar amennyiben mind a ketto"t csatlakoztattuk a
   szamitogepu:nkho:z. Ha viszont csak USB billentyu"zetu:nk van,
   akkor az a /dev/ukbd0 lesz.

   Ha az USB billentyu"zetet konzolban akarjuk hasznalni, akkor erre
   figyelmeztetnu:nk kell a konzolos meghajtot. Ezt ugy tudjuk
   megtenni, ha a ko:vetkezo" parancsot lefuttatjuk a rendszer
   inditasa ko:zben:

 # kbdcontrol -k /dev/kbd1 < /dev/console > /dev/null

   Amikor viszont csak USB billentyu"zetu:nk van, akkor az /dev/ukbd0
   eszko:zo:n keresztu:l tudjuk elerni, ezert a parancsnak ilyenkor
   igy kell kineznie:

 # kbdcontrol -k /dev/ukbd0 < /dev/console > /dev/null

     Megjegyzes: Ha veglegesiteni akarjuk ezt a beallitast, akkor
     tegyu:k a keyboard="/dev/ukbd0" sort az /etc/rc.conf allomanyba.

   Miutan ezt megcsinaltuk, az USB billentyu"zet X alatt is mu"ko:dni
   fog minden tovabbi beallitas nelku:l.

   Ezzel a paranccsal tudunk visszavaltani az alapertelmezett
   billentyu"zetre:

 # kbdcontrol -k /dev/kbd0 > /dev/null

   A kbdmux(4) meghajton keresztu:l az alabbi parancsok kiadasaval
   engedelyezhetju:k az elso"dleges AT billentyu"zet es a masodlagos
   USB billentyu"zet parhuzamos hasznalatat a konzolon:

 # kbdcontrol -K < /dev/console > /dev/null
 # kbdcontrol -a atkbd0 < /dev/kbdmux0 > /dev/null
 # kbdcontrol -a ukbd1 < /dev/kbdmux0 > /dev/null
 # kbdcontrol -k /dev/kbdmux0 < /dev/console > /dev/null

   Reszletesebb informaciokat az ukbd(4), kbdcontrol(1) es kbdmux(4)
   man oldalakon talalhatunk.

     Megjegyzes: Az USB billentyu"zet menet ko:zbeni csatlakoztatasa
     es levalasztasa nem feltetlenu:l fog mu"ko:dni. Ezert a
     problemak elkeru:lese erdekeben azt javasoljuk, hogy a rendszer
     inditasa elo"tt mindenkeppen csatlakoztassuk a billentyu"zetet
     es hagyjuk egeszen ugy, amig le nem allitottuk.

   4.5.2. A nem szabvanyos buszos egereket hogyan lehet beallitani?

   A FreeBSD ismeri a buszos, illetve a Microsoft, Logitech es az ATI
   altal gyartott InPort buszos egereket. A GENERIC rendszermag
   azonban ehhez nem tartalmaz meghajtot. A rendszermag konfiguracios
   allomanyaba a ko:vetkezo" sort kell megadni, ha egy buszos
   egereket tamogato rendszermagot akarunk kesziteni:

 device mse0 at isa? port 0x23c irq5

   A buszos egerekhez altalaban sajat interfeszkartya is tartozik.
   Ezeket a kartyakat a fentito"l eltero" portcimre es IRQ
   megszakitasra is beallithatjuk. Reszletesebb informaciokat az
   egeru:nk man oldalan es a mse(4) man oldalon olvashatunk.

   4.5.3. Hogyan lehet PS/2 ("egerportos" vagy "billentyu"zetes")
   egeret hasznalni?

   Az PS/2 egereket alapbol tamogatjuk. Az ehhez szu:kseges psm
   meghajto megtalalhato a rendszermagban.

   Ha a sajat magunk altal o:sszeallitott rendszermagunk nem
   tartalmazza ezt a meghajtot, akkor a ko:vetkezo" sort kell
   felvennu:nk a konfiguracios allomanyba:

 device psm0 at atkbdc? irq 12

   Miutan a rendszermag a rendszer inditasa soran helyesen eszlelte a
   psm0 eszko:zt, magatol letrejo:n.

   4.5.4. Az egeret az X Window Systemen kivu:l is lehet valamilyen
   modon hasznalni?

   Ha az alapertelmezett konzolos syscons(4) meghajtot hasznaljuk,
   akkor a szo:veges felu:letu" konzolokon az egermutato segitsegevel
   tudunk szo:vegreszeket kijelo:lni es masolni. Ehhez nem kell mast
   tennu:nk, csupan elinditani a moused(8) egerdemont es engedelyezni
   az egermutatot a virtualis konzolokon:

 # moused -p /dev/xxxx -t yyyy
 # vidcontrol -m on

   Itt az xxxx az egeret lekepezo" eszko:z neve es az yyyy az egerhez
   hasznalt protokoll tipusa. Az egerdemon a legto:bb eger eseten
   kepes magatol megallapitani az alkalmazott protokoll tipusat,
   kiveve a regebbi soros egereket. Az auto ertek megadasaval tudjuk
   aktivalni ezt az automatikus felderitest. Amennyiben ez nem
   mu"ko:dik, a moused(8) man oldalan nezhetu:nk utan a tamogatott
   protokolloknak.

   Ha PS/2 egeru:nk van, akkor egyszeru"en csak vegyu:k fel a
   moused_enable="YES" sor az /etc/rc.conf allomanyba, es az
   egerdemon elindul a rendszer inditasa ko:zben. Valamint hogy ha az
   egerdemont a konzol helyett az o:sszes virtualis konzolon is
   hasznalni akarjuk, akkor az /etc/rc.conf allomanyba tegyu:k bele a
   allscreens_flags="-m on" sort.

   Miutan az egerdemon elindult, valamilyen modon koordinalni kell az
   eger hozzafereset az egerdemon es az o:sszes to:bbi program,
   peldaul az X Window System ko:zo:tt. Erro"l a problemarol a GYIK
   Miert nem mu"ko:dik X alatt az eger? kerdeseben olvashatunk
   reszletesebb.

   4.5.5. Hogyan lehet szo:veget kijelo:lni es masolni a szo:veges
   konzolban?

   Ahogy sikeru:lt elinditanunk az egerdemont (lasd az elo"zo"
   szakaszt), tartsuk lenyomva az eger elso" (bal oldali) gombjat es
   az eger mozgatasaval jelo:lju:k ki a szo:veget. Ezutan nyomjuk le
   a masodik (ko:zepso") gombjat, amivel a kurzor mellett megjelenik
   az iment kijelo:lt szo:veg. A harmadik (jobb oldali) gomb
   segitsegevel a szo:veg kijelo:leset tudjuk "kiterjeszteni".

   Amennyiben az egeru:nko:n nem talalhato ko:zepso" gomb, az
   egerdemon beallitasainak segitsegevel megprobalkozhatunk emulalni
   vagy athelyezni a vele kapcsolatos funkciokat egy masik gombra. A
   moused(8) man oldalan olvashatunk erro"l reszletesebben.

   4.5.6. Az egeren van mindenfele go:rgo" es gomb. Ki lehet ezeket
   valahogy hasznalni FreeBSD alatt is?

   A valaszunk erre sajnos csupan annyi, hogy "Attol fu:gg". A
   ku:lo:nbo:zo" kiegeszito"kkel rendelkezo" egerekhez altalaban egy
   ku:lo:n meghajto szu:ksegeltetik. Hacsak az eger meghajtoprogramja
   vagy a hozza tartozo felhasznaloi program nem nyujt valamilyen
   tamogatast, az eszko:z egyszeru"en csak egy szabvanyos ket- vagy
   haromgombos egerkent fog funkcionalni.

   Ha az X Window ko:rnyezetben akarunk go:rgo"ket hasznalni, esetleg
   ezt a szakaszt erdemes elolvasnunk.

   4.5.7. A laptopokon megtalalhato eger/trackball/touchpad hogyan
   hasznalhato?

   Olvassuk el az elo"zo" kerdesre adott valaszt.

   4.5.8. A Delete billentyu" hogyan hasznalhato a sh es csh
   parancsertelmezo"kben?

   A Bourne Shell eseteben az alabbi sorokat kell megadnunk az .shrc
   allomanyunkban. Lasd sh(1) es editrc(5).

 bind ^? ed-delete-next-char # a konzolhoz
 bind ^[[3~ ed-delete-next-char # az xtermhez

   A C Shell eseteben a ko:vetkezo" soroknak kell az .cshrc
   allomanyba keru:lnie. Lasd csh(1).

 bindkey ^? delete-char # a konzolhoz
 bindkey ^[[3~ delete-char # az xtermhez

   Tovabbi informaciokat ezen az oldalon talalhatunk.

     --------------------------------------------------------------

4.6. Halozati es soros eszko:zo:k

   4.6.1. A FreeBSD milyen halozati kartyakat ismer?

   4.6.2. A FreeBSD ismer szoftveres modemeket, peldaul winmodemeket?

   4.6.3. Van nativ meghajto a Broadcom 43xx tipusu kartyakhoz?

   4.6.4. A FreeBSD milyen to:bbportos soros vonali kartyakat ismer?

   4.6.5. Hogyan lehet a boot: parancssort elo"hozni soros vonali
   konzolon?

   4.6.1. A FreeBSD milyen halozati kartyakat ismer?

   Ezek teljes listajat a FreeBSD egyes kiadasaihoz tartozo
   hardverjegyzekben talaljuk meg.

   4.6.2. A FreeBSD ismer szoftveres modemeket, peldaul winmodemeket?

   A FreeBSD ku:lo:nbo:zo" kiegeszito" szoftvereken keresztu:l to:bb
   szoftveres modemet is tamogat. A comms/ltmdm port peldaul a
   szelesebb ko:rben elterjedt Lucent LT chipsetes modemekhez ad
   tamogatast.

   A FreeBSD azonban nem telepitheto" szoftveres modemen keresztu:l.
   A hozza tartozo szoftvert csak az operacios rendszer telepitese
   utan tudjuk telepiteni.

   4.6.3. Van nativ meghajto a Broadcom 43xx tipusu kartyakhoz?

   Nem, es valoszinu"leg nem is lesz.

   A Broadcom nem hajlando nyilvanossa tenni azokat az informaciokat,
   amik az altaluk gyartott vezetek nelku:li chipsetek
   programozasahoz lennenek szu:ksegesek, mivel szoftveresen vezerelt
   radiot hasznalnak. Az alkatreszeik FCC szintu" engedelyeztetesehez
   ugyanis valamilyen modon gondoskodniuk kell rola, hogy a
   felhasznalok nem kepesek bizonyos dolgokat modositani vele
   kapcsolatban, peldaul a mu"ko:desi frekvenciat, a modulacios
   parametereket vagy a kimeno" teljesitmenyt. A chipsetek
   programozasanak ismerete nelku:l azonban szinte lehetetlen
   elkesziteni hozzajuk a megfelelo" meghajtot.

   4.6.4. A FreeBSD milyen to:bbportos soros vonali kartyakat ismer?

   Ezek listajat a keziko:nyv Soros vonali kommunikaciorol szolo
   resze tartalmazza.

   Bizonyos nevtelen masolatok is hasznalhatok, ku:lo:no:sen azok,
   amelyek magukat AST-kompatibilisnek nevezik.

   Az ilyen kartyak beallitasarol a sio(4) man oldalon olvashatunk
   reszletesebben.

   4.6.5. Hogyan lehet a boot: parancssort elo"hozni soros vonali
   konzolon?

   Olvassuk el a keziko:nyvben ezt a fejezetet.

     --------------------------------------------------------------

4.7. Hang

   4.7.1. A FreeBSD milyen hangkartyakat ismer?

   4.7.2. Miert nincs hang a pcm(4) altal tamogatott hangkartyan?

   4.7.1. A FreeBSD milyen hangkartyakat ismer?

   A FreeBSD rengeteg hangkartyat ismer, (ennek reszleteit lasd a
   FreeBSD kiadasait tartalmazo honlapon es a snd(4) man oldalon).
   Korlatozott modon az MPU-401 es a vele kompatibilis MIDI-kartyakat
   is tamogatja. A Microsoft(R) Sound System specifikacioinak
   megfelelo" kartyakat tudjuk hasznalni.

     Megjegyzes: Ez azonban csak a hangra vonatkozik! Ez a meghajto a
     SoundBlaster(R) kivetelevel nem tamogatja a kartyakon talalhato
     CD-, SCSI- es joystick csatlakozasokat. A SoundBlaster SCSI
     csatlakozasa es bizonyos nem-SCSI CD-meghajtokat ugyan tamogat,
     de rendszert peldaul nem tudunk roluk inditani.

   4.7.2. Miert nincs hang a pcm(4) altal tamogatott hangkartyan?

   Egyes hangkartyak eseteben a hangero" minden inditaskor nullara
   allitodik. Ezert ilyenkor mindig ki kell adni a ko:vetkezo"
   parancsot:

 # mixer pcm 100 vol 100 cd 100

     --------------------------------------------------------------

4.8. Egyeb eszko:zo:k

   4.8.1. Kepes a FreeBSD kihasznalni az energiagazdalkodasi
   leheto"segeket egy laptopon?

   4.8.2. Hogy lehet letiltani az ACPI tamogatasat?

   4.8.3. Miert fagynak le a Micron tipusu rendszerek indulas
   ko:zben?

   4.8.4. A rendszerindito lemez nem kepes az ASUS K7V alaplapokkal
   mu"ko:dni. Hogyan lehet ezt orvosolni?

   4.8.5. Miert nem mu"ko:dnek a 3Com(R) PCI halozati kartyak a
   Micron tipusu szamitogepekben?

   4.8.1. Kepes a FreeBSD kihasznalni az energiagazdalkodasi
   leheto"segeket egy laptopon?

   A FreeBSD bizonyos gepeken kepes az APM hasznalatara. Erro"l az
   apm(4) man oldalon talalunk pontosabb leirast.

   A FreeBSD ezenkivu:l meg a legujabb hardverekben megtalalhato ACPI
   leheto"segeit is igyekezik kihasznalni. Erro"l reszletesebben az
   acpi(4) man oldalon olvashatunk. Amennyiben a rendszeru:nk
   egyarant tartalmazza az APM es az ACPI tamogatasat, barmelyiket
   hasznalhatjuk. Ilyen esetben javasoljuk mind a ketto" kiprobalasat
   es az igenyeinkhez leginkabb illeszkedo" megoldas kivalasztasat.

   4.8.2. Hogy lehet letiltani az ACPI tamogatasat?

   Tegyu:k bele az alabbi sort az /boot/device.hints allomanyba:

 hint.acpi.0.disabled="1"

   4.8.3. Miert fagynak le a Micron tipusu rendszerek indulas
   ko:zben?

   Egyes Micron gyartmanyu alaplapokon olyan PCI BIOS talalhato,
   amely nem felel meg az szabvanyoknak, es ezert a FreeBSD nem tud
   elindulni, mivel a PCI eszko:zo:k nem jelentik le az altaluk
   hasznalt cimeket.

   Ezt a problemat ugy tudjuk megoldani, ha a BIOS-ban kikapcsoljuk
   (Disabled erteku"re allitjuk) a "Plug and Play Operating System"
   beallitast.

   4.8.4. A rendszerindito lemez nem kepes az ASUS K7V alaplapokkal
   mu"ko:dni. Hogyan lehet ezt orvosolni?

   Menju:nk be a BIOS-ba es kapcsoljuk ki (allitsuk Disabled ertekre)
   a "Boot Virus Protection" beallitast.

   4.8.5. Miert nem mu"ko:dnek a 3Com(R) PCI halozati kartyak a
   Micron tipusu szamitogepekben?

   Nezzu:k meg az elo"zo" valaszt.

     --------------------------------------------------------------

                        Fejezet 5. Hibaelharitas

   5.1. Miert allapitja meg rosszul a FreeBSD a memoria mennyiseget
   i386 hardveren?

   5.2. Mit tegyu:nk, ha meghibasodott szektorokat talalunk a
   merevlemezu:nko:n?

   5.3. A FreeBSD miert nem talalja meg a HP Netserver
   SCSI-vezerlo"jet?

   5.4. Allandoan "ed1: timeout" es ahhoz hasonlo u:zenetek jelennek
   meg. Mi lehet velu:k kezdeni?

   5.5. Miert allnak le a 3Com 3C509 kartyak minden ku:lo:no:sebb ok
   nelku:l?

   5.6. A parhuzamos nyomtato nevetsegesen lassu. Mi lehet ezzel
   kezdeni?

   5.7. A programok miert allnak le ido"nkent "Signal 11" hibakkal?

   5.8. A rendszer o:sszeomlik vagy egy "Fatal trap 12: page fault in
   kernel mode" vagy pedig valamilyen "panic:" hibau:zenettel es egy
   halom szamot ir ki. Mit tegyu:nk?

   5.9. A rendszer indulasa ko:zben miert so:tetu:l a kepernyo" es
   megy el rajta a kep?

   5.10. A FreeBSD miert csak 64 MB memoriat hasznal, amikor 128 MB
   van a gepben?

   5.11. A szamitogepben to:bb mint 1 GB memoria van, de megis
   "kmem_map too small" u:zenetek jelennek meg. Mi a gond?

   5.12. A szamitogepben nincs 1 GB memoria, a FreeBSD megis
   "kmem_map too small" hibaval leall!

   5.13. Miert jelenik meg a "kernel: proc: table is full"
   hibau:zenet?

   5.14. Az uj rendszermag inditasakor miert keletkezik "CMAP busy"
   hibau:zenet?

   5.15. Mit jelent az "ahc0: brkadrint, Illegal Host Access at
   seqaddr 0x0" u:zenet?

   5.16. Amikor elindul a rendszer, egy "ahc0: illegal cable
   configuration" hibau:zenet jelenik meg. A kabelek beko:tesevel
   semmilyen gond nincs. Megis akkor mi a baj?

   5.17. Miert ku:ld a sendmail "mail loops back to myself"
   hibau:zenetet?

   5.18. A tavoli gepeken miert viselkednek olyan furcsan a teljes
   kepernyo"s alkalmazasok?

   5.19. A Plug and Play kartyakat miert nem talalja meg (vagy
   unknown tipusukent latja) a FreeBSD?

   5.20. Miert keletkezik "nlist failed" hiba peldaul a top vagy
   systat parancsok futtatasakor?

   5.21. Miert tart olyan sokaig ssh vagy telnet hasznalataval
   csatlakozni a szamitogephez?

   5.22. Mire utal a "stray IRQ" (kobor megszakitasi keres) u:zenet?

   5.23. Miert jelenik meg folyamatosan a "file: table is full"
   u:zenet a rendszernaploban?

   5.24. Miert arasztjak el "calcru: negative runtime" vagy "calcru:
   runtime went backwards" u:zenetek a konzolt?

   5.25. Miert jar rosszul az ora a szamitogepen?

   5.26. A rendszer laptopon miert nem tudja rendesen megtalalni a
   PC-kartyakat?

   5.27. Miert ad a FreeBSD rendszerto:lto"je "Read error" hibat es
   all meg a BIOS kepernyo"n?

   5.28. Egy masik operacios rendszer leto:ro:lte a boot managert.
   Hogyan lehet visszaallitani?

   5.29. Mit jelent a "swap_pager: indefinite wait buffer:"
   hibau:zenet?

   5.30. Mik azok a "UDMA ICRC" hibak es hogyan lehet ellenu:k tenni
   valamit?

   5.31. Mi az a "lock order reversal"?

   5.32. Mit jelent a "Called ... with the following non-sleepable
   locks held" u:zenet?

   5.33. A buildworld/installworld miert all le "touch: not found"
   hibaval?

   5.1. Miert allapitja meg rosszul a FreeBSD a memoria mennyiseget
   i386 hardveren?

   A valasz nagy valoszinu"seggel a fizikai es virtualis memoriacimek
   ko:zti ku:lo:nbsegben rejlik.

   A legto:bb PC-s hardvereszko:z megegyezes szerint a 3,5 GB es 4 GB
   ko:zti memoriateru:letet specialis celokra tartja fenn (altalaban
   a PCI szamara). Ezen a cimteru:leten keresztu:l eri a PCI
   eszko:zo:ket. Ennek egyik ko:vetkezmenye, hogy a fizikai memoria
   ezen a reszen nem erheto" el.

   Hogy pontosan mi to:rtenik az itt elhelyezkedo" memoriaval,
   teljesen a hardverto"l fu:gg. Sajnalatos modon bizonyos eszko:zo:k
   semmilyen megoldast nem nyujtanak a problemara, es igy lenyegeben
   az utolso 500 MB-nyi memoria elveszik.

   Szerencsere a legto:bb eszko:z azonban kepes ezt a teru:letet egy
   felso"bb cimre lekepezni, igy ki tudjuk hasznalni. Ilyenkor
   azonban tapasztalhatunk nemi felreertest, amikor megnezzu:k a
   rendszerinditas ko:zben megjeleno" u:zeneteket.

   A FreeBSD 32 bites valtozata eseten ez a memoriateru:let elveszik,
   mivel a cime a 4 GB-os hatar fele keru:l, amelyet a 32 bites
   modban futo rendszermag mar nem kepes elerni. Ezen egy PAE
   tamogatassal rendelkezo" rendszermag hasznalataval segithetu:nk. A
   GYIK-on belu:l ebben a bejegyzesben olvashatunk bo"vebben a
   memoriakorlatokrol, valamint ebben a reszben lathatjuk a
   ku:lo:nbo:zo" platformokra vonatkozo memoriakorlatozasokat.

   A FreeBSD 64 bites valtozata vagy a PAE hasznalata eseten azonban
   a FreeBSD rendesen felismeri es lekepezi a fennmarado
   memoriateru:leteket, igy azok hasznalhatova valnak. A
   rendszerinditas soran azonban az elo"bb emlitett lekepezes miatt
   latszolag ugy fog tu"nni, mintha a FreeBSD to:bb memoriat
   eszlelne, mint amennyivel valojaban rendelkezu:nk. Ez teljesen
   normalisnak tekintheto" es a tenylegesen elerheto" memoria
   mennyisege a folyamat vegen be fog allitodni.

   5.2. Mit tegyu:nk, ha meghibasodott szektorokat talalunk a
   merevlemezu:nko:n?

   A SCSI-meghajtok eseteben a meghajto altalaban kepes o:nmagatol
   atkepezni az ilyen szektorokat. A legto:bb meghajtoban ez a
   leheto"seg viszont alapbol nem engedelyezett.

   A hibas szektorok atkepezesehez az eszko:z elso" lapmodjat kell
   atirnunk, amelyet (root felhasznalokent) igy tehetu:nk meg:

 # camcontrol modepage sd0 -m 1 -e -P 3

   Valtoztassuk meg az AWRE (az iras automatikus atkepzese) es ARRE
   (az olvasas automatikus atkepzese) beallitasok ertekeit 0-rol
   1-re:

 AWRE (Auto Write Reallocation Enbld):  1
 ARRE (Auto Read Reallocation Enbld):  1

   A modernebb IDE-meghajtok is kepesek a vezerlo"ju:kkel
   nyilvantartani az ido"ko:zben meghibasodott szektorokat, es ezt
   altalaban alapbol engdelyezik.

   Ha rossz szektorokra figyelmezteto" hibau:zeneteket latunk
   (akarmilyen tipusu meghajtonk is legyen), az ketsegtelenu:l arra
   utal, hogy ideje lecserelnu:nk a hardvert. A hibas szektorok
   hasznalatat esetleg a gyarto sajat diagnosztikai programjaval le
   tudjuk tiltani, de hosszabb tavon mindenkeppen az lesz a legjobb,
   ha veszu:nk egy ujat.

   5.3. A FreeBSD miert nem talalja meg a HP Netserver
   SCSI-vezerlo"jet?

   Ez tulajdonkeppen egy ismert problema. A HP Netserver gepekben egy
   integralt EISA buszos SCSI-vezerlo" talalhato, amely a 11-es EISA
   bo"vito"helyen talalhato, ezert az o:sszes "valodi" EISA
   bo"vito"hely ez elo"tt helyezkedik el. Sajnos a 10 feletti EISA
   bo"vito"helyek cimei u:tko:znek a PCI eszko:zo:k szamara kiosztott
   cimekkel, ezert a FreeBSD o:nmagatol nem tudja valami jol kezelni
   az ilyen helyzeteket.

   Ezert a legjobban akkor jarunk, ha egyszeru"en letagadjuk a
   cimterek u:tko:zeset :) Ezt ugy tudjuk megtenni, ha a rendszermag
   EISA_SLOTS nevu" beallitasat a 12 ertekre allitjuk. Ezutan mar
   csak be kell konfiguralunk es ujra kell forditanunk a
   rendszermagot, ahogy azt a keziko:nyv megfelelo" resze is
   targyalja.

   Termeszetesen, amikor egy ilyen gepre akarunk telepiteni, a
   helyzet tovabb bonyolodik. A telepitest ugy tudjuk megoldani, ha a
   UserConfig programon belu:l alkalmazunk egy apro tru:kko:t. Most
   ne a "vizualis" felu:letet hasznaljuk, hanem a parancssoros reszt.
   Gepelju:k be, majd a megszokottak szerint telepitsu:k a rendszert:

 eisa 12
 quit

   Etto"l fu:ggetlenu:l termeszetesen tovabbra is javasolt egy, az
   elo"bbiek szerint modositott rendszermagot forditanunk es
   telepitenu:nk.

   A ko:vetkezo" verziokban remelheto"leg mar lesz valamilyen
   megoldas erre a problemara.

     Megjegyzes: A HP Netserver eseten nem tudunk a lemezeken
     Veszelyesen dedikalt (Dangerously Dedicated) modot hasznalni.
     Erro"l itt olvashatunk bo"vebben.

   5.4. Allandoan "ed1: timeout" es ahhoz hasonlo u:zenetek jelennek
   meg. Mi lehet velu:k kezdeni?

   Ezt a hibat altalaban a megszakitasok u:tko:zese okozza (peldaul
   ket kartya ugyanazt a megszakitast akarja hasznalni). Inditsuk a
   rendszeru:nket a -c beallitas hasznalataval es az ed0/de0/...
   bejegyzeseket valtoztassuk meg a kartyaknak megfelelo"en.

   Ha a halozati kartyankon BNC tipusu csatlakozo talalhato, akkor
   meg elo"fordulhat, hogy azert latunk ilyen hibau:zeneteket, mert
   nem jol zartuk le a csatlakozast. Ezt ugy tudjuk ko:nnyen
   elleno"rizni, ha a lezarot ko:zvetlenu:l a kartyara dugjuk ra
   (kabel nelku:l) es figyelju:k, hogy tovabbra is jo:nnek-e a
   hibau:zenetek.

   Egyes NE2000-kompatibilis kartyak akkor adjak ezt a hibat, ha az
   UTP portjukon nincs aktiv o:sszeko:ttetes vagy nem dugtuk be a
   kabelt.

   5.5. Miert allnak le a 3Com 3C509 kartyak minden ku:lo:no:sebb ok
   nelku:l?

   Az ilyen tipusu kartyak neha hajlamosak elfelejteni a
   beallitasaikat. Frissitsu:k a kartya beallitasait a 3c5x9.exe
   program segitsegevel.

   5.6. A parhuzamos nyomtato nevetsegesen lassu. Mi lehet ezzel
   kezdeni?

   Ha csupan annyi a problemank, hogy a nyomtato irdatlanul lassan
   mu"ko:dik, akkor probaljuk meg a keziko:nyv nyomtatasrol szolo
   reszeben leirtakhoz hasonloan atallitani a nyomtato portkezeleset.

   5.7. A programok miert allnak le ido"nkent "Signal 11" hibakkal?

   Ezek a hibak akkor keletkeznek, amikor a futo programok olyan
   memoriateru:lethez probalnak meg hozzaferni, amihez eredetileg nem
   lenne szabad. Ha valami ehhez hasonlo to:rtenik a rendszeru:nkben
   latszolag teljesen veletlenszeru"en, akkor nagyon ovatosan
   kezdju:nk el vizsgalodni.

   A lehetseges okok az alabbiak lehetnek:

    1. Ha csak olyan alkalmazasok eseteben jelentkezik ez a hiba,
       amelyeket mi magunk fejlesztu:nk, akkor az valoszinu"leg arra
       utal, hogy valamelyik resze hibasan mu"ko:dik.

    2. Ha a FreeBSD alaprendszerenek valamelyik reszeben tapasztalunk
       ilyen hibakat, akkor azt szinten okozhatja hibas kod, de az
       ilyen hibakat altalaban hamarabb meg szoktak talalni es ki
       szoktak javitani, mint ahogy a GYIK-ot olvasok to:bbsege
       talalkozna velu:k (a -CURRENT ag pontosan ezt a celt
       szolgalja).

   Elo"fordulhat, hogy ez egy olyan furcsasag eredmenye, amely nem a
   FreeBSD hibaja: peldaul ugyanazon program forditasakor mindig mast
   csinal a forditoprogram.

   Peldaul tegyu:k fel, hogy a make buildworld parancsot futtatjuk,
   es a forditas felbeszakad, amikor az ls.c allomanybol el akarja
   kesziteni az ls.o allomanyt. Ha ezutan megint megprobaljuk kiadni
   a make buildworld parancsot, akkor a forditas ugyanazon a helyen
   ujbol meghiusul -- valoszinu"leg hibas a forraskod, frissitsu:k a
   forrasainkat es probaljuk meg ismet. Ha viszont a forditas
   ilyenkor mar egy masik helyen akad el, akkor szinte biztos, hogy
   hardverhibaval akadtunk o:ssze.

   Amit ilyenkor tenni tudunk:

   Az elso" esetben egy nyomko:veto", peldaul a gdb(1) segitsegevel
   keressu:k meg a program azon pontjat, ahol rossz
   memoriateru:lethez probal meg hozzaferni es javitsuk ki.

   A masodik esetben elleno"rizzu:k, hogy nem a hardver a hibas.

   Ennek okai to:bbek ko:zt a ko:vetkezo"k lehetnek:

    1. Tulmelegednek a merevlemezeink: elleno"rizzu:k, hogy a gepben
       talalhato ventillatorok rendesen mu"ko:dnek-e (persze
       elo"fordulhat, hogy mas eszko:zo:k melegednek tul).

    2. A processzor tulmelegedett: lehet, hogy mert tulsagosan nagy
       orajelen jaratjuk, vagy mert egyszeru"en leallt a hu"tese.
       Akarmelyik eset is ko:vetkezett be, legalabb a hiba
       felderiteseig allitsuk vissza a hivatalos sebessegere.

       Ha feltetlenu:l ragaszkodunk a rendszeru:nk tuningolasahoz,
       akkor erdemes elgondolkoznunk azon, hogy egy lassabb
       rendszerrel jobban jarunk, mint egy allandoan cserelendo",
       ropogosra su:lt rendszerrel. Az emberek altalaban nem is
       nagyon szeretik az ilyen rendszereket, fu:ggetlen attol, hogy
       szerintu:nk erdemes-e ilyet csinalni vagy sem.

    3. Hibas memoriamodulok: ha to:bb SIMM es DIMM modul is talalhato
       a gepu:nkben, akkor vegyu:k ki az o:sszeset es probaljuk ki
       mindegyiket egyesevel, ezzel is leszu"kithetju:k a problema
       felderiteset a hibas DIMM/SIMM modulokra vagy azok
       kombinaciojara.

    4. Az alaplap tulbecslo" ertekei: a BIOS beallitasai ko:zo:tt
       vagy az alaplapon talalhato jumperekkel szabalyozni tudjuk a
       ku:lo:nbo:zo" ido"ziteseket, ahol altalaban az alapertelmezett
       ertekek megfelelnek, de neha elo"fordulhat, hogy a
       memoriamodulok keslelteteset lassura, vagy eppen turbo
       sebessegre allitjak ("RAM Speed: Turbo" vagy ehhez hasonlo
       neven keressu:k a BIOS-ban), ami szinten okozhat furcsa
       viselkedest. Probaljuk meg visszaallitani az BIOS
       alapertelmezett ertekeit, de elo"tte erdemes lejegyezni az
       aktualis beallitasainkat.

    5. Az alaplap zajos vagy keves aramot kap: ha vannak hasznalaton
       kivu:li I/O kartyaink, merevlemezeink, CD-meghajtoink a
       rendszeru:nkben, akkor probaljuk meg ideiglenesen eltavolitani
       ezeket vagy egyszeru"en csak lehuzni roluk a tapkabelt. Ezzel
       tudjuk vizsgalni, hogy a szamitogepu:nk tapegysege kepes-e
       megbirkozni a kisebb terhelessel. Esetleg kiprobalhatunk egy
       masik tapegyseget is, leheto"leg egy kicsivel ero"sebbet
       (peldaul ha a jelenlegi tapegysegu:nk teljesitmenye 250 watt,
       akkor hasznaljunk helyette egy 300 wattosat).

   Tovabba erdemes lehet meg elolvasnunk a SIG11 GYIK-ot (lasd
   lentebb), ahol mindezeket a problemakat reszletesen kifejtik, noha
   a Linux(R) nezo"pontjabol. Arrol is olvashatunk benne, hogy egy
   hibas memoriat miert nem kepesek eszlelni a szoftveres vagy
   hardveres tesztelo"eszko:zo:k.

   Vegezetu:l, ha az egyik javaslat sem segitett a problema
   megoldasaban, akkor valoszinu"leg sikeru:lt hibat talalnunk a
   FreeBSD kodjaban, amiro"l nyugodtan irhatunk a fejleszto"knek egy
   hibajelentest.

   A problemarol minden reszletre kiterjedo" modon A SIG11-es
   problema GYIK-ja irasban olvashatunk (angolul).

   5.8. A rendszer o:sszeomlik vagy egy "Fatal trap 12: page fault in
   kernel mode" vagy pedig valamilyen "panic:" hibau:zenettel es egy
   halom szamot ir ki. Mit tegyu:nk?

   A FreeBSD fejleszto"i nagyon kivancsiak az ilyen hibakra, de a
   felderitesehez sajnos joval to:bb informaciora van szu:ksegu:k,
   mint amennyit lathattunk. Masoljuk le az o:sszeomlashoz tartozo
   teljes u:zenetet. Ezutan nezzu:k meg a GYIK-nak azt a reszet,
   amely a rendszermag o:sszeomlasarol szol, keszitsu:nk egy
   nyomko:vetesi informaciokkal ellatott rendszermagot es kerju:k le
   a hivasi lancot. Ez elso"re talan bonyolultnak hangzik, de ehhez
   igazabol nem igenyel semmilyen programozasi tudast, egyszeru"en
   csak a megadott utasitasokat kell ko:vetnu:nk.

   5.9. A rendszer indulasa ko:zben miert so:tetu:l a kepernyo" es
   megy el rajta a kep?

   Ez az ATI Mach 64 videokartyak eseteben jelentkezo" problema.
   Ilyenkor az a gond, hogy a kartya a 0x2e8 cimet hasznalja,
   akarcsak a negyedik soros port. A sio(4) meghajtoban levo" hiba
   (vagy netalan beallitas?) miatt azonban a negyedik soros portot
   meg akkor is hasznalni fogja, ha kikapcsoljuk a sio3 (a negyedik
   soros port) eszko:zt.

   A hibat kijavitasaig igy keru:lhetju:k meg:

    1. A beto:lto" parancssoraban adjuk meg a -c parametert. (Igy
       elo" tudjuk hozni a rendszermag konfiguracios modjat.)

    2. Kapcsoljuk ki a sio0, sio1, sio2 es sio3 eszko:zo:ket (tehat
       mindegyiket). Emiatt a sio(4) meghajto nem indul el, es igy
       nem okoz problemat.

    3. Lepju:nk ki es folytassuk a rendszer inditasat.

   Ha a soros portokat is hasznalni akarjuk, akkor ko:vetkezo"
   modositasokkal keszitsu:nk egy uj rendszermagot: a
   /usr/src/sys/dev/sio/sio.c (vagy pc98 eseten a
   /usr/src/sys/pc98/cbus/sio.c) allomanyban keressu:k meg a 0x2e8
   karakterlancot es az azt megelo"zo" vesszo"t tavolitsuk el (de az
   utana ko:vetkezo"t tartsuk meg). Miutan vegrehajtottuk ezt a
   modositast, a megszokott modon forditsuk ujra a rendszermagot.

   5.10. A FreeBSD miert csak 64 MB memoriat hasznal, amikor 128 MB
   van a gepben?

   Mivel FreeBSD a BIOS-tol probalja megtudni a rendelkezesre allo
   memoria meretet, ezert csak 16 biten kepes lekerdezni a KB-okban
   (vagyis 65 535 KByte = 64 MB, vagy meg ennel is kevesebb, mivel
   egyes BIOS-ok legfeljebb 16 MB memoriat engednek latni). Tehat ha
   64 MB-nal to:bb memoriaval rendelkezu:nk, akkor a FreeBSD ugyan
   megprobalja azt felderiteni, de nem feltetlenu:l fog sikeru:lni.

   Ezt ugy tudjuk megoldani, ha a rendszermag alabbi beallitasat
   hasznaljuk. Alapveto"en ugyanis letezik egy modszer, amivel le
   lehet kerdezni a memoria teljes meretet a BIOS-tol, de a hozza
   tartozo rutin nem fert el a rendszerindito blokkban. Ha egyszer
   majd sikeru:l neki helyet csinalni, akkor a rendszer kepes lesz
   kizarolag ezzel a modszerrel dolgozni. Amig viszont ez nem igy
   van, addig kenytelenek leszu:nk a most ko:vetkezo" megoldast
   valasztani:

 options MAXMEM=N

   ahol N a memoria Kilobyte-okban megadott merete. Tehat egy 128 MB
   memoriaval rendelkezo" szamitogep eseten ez 131072.

   5.11. A szamitogepben to:bb mint 1 GB memoria van, de megis
   "kmem_map too small" u:zenetek jelennek meg. Mi a gond?

   A FreeBSD altalaban a rendszermag nehany fontos parameteret, mint
   peldaul az egyszerre megnyithato allomanyok maximalis szamat a
   szamitogepben talalhato memoria meretebo"l szarmaztatja. Az 1 GB
   memorianal to:bb eseten azonban elkepzelheto", hogy ez az
   "automatikus meretezes" tulsagosan is nagy ertekeket valaszt. Igy
   a rendszer inditasakor a rendszermag olyan nagy meretu"
   tablazatokat es egyeb strukturakat foglal le, amelyek beto:ltik a
   rendelkezesere bocsatott teru:let nagy reszet. Keso"bb, a rendszer
   futasa ko:zben pedig a rendszermag szepen lassan kifogy a
   dinamikus memoriateru:letekbo"l es o:sszeomlik.

   Keszitsu:nk egy olyan sajat rendszermagot, ahol a VM_KMEM_SIZE_MAX
   beallitast megno:velju:k egeszen a maximalis 400 MB-os ertekig
   (options VM_KMEM_SIZE_MAX=419430400). 400 MB hasznalata
   valoszinu"leg eleg lesz egeszen 6 GB memoriaig.

   5.12. A szamitogepben nincs 1 GB memoria, a FreeBSD megis
   "kmem_map too small" hibaval leall!

   Ez a hibau:zenet arra utal, hogy a rendszer kifogyott a halozati
   pufferek (ku:lo:no:sen az mbuf klaszterek) szamara kiosztott
   virtualis memoriabol. Az mbuf klaszterek reszere fenntartott
   virtualis memoria meretenek beallitasarol a keziko:nyv Halozati
   korlatozasok cimu" szakaszaban olvashatunk.

   5.13. Miert jelenik meg a "kernel: proc: table is full"
   hibau:zenet?

   A FreeBSD rendszermagja egyszerre csak bizonyos szamu programot
   enged futni. Ezek konkret szama a kern.maxusers
   sysctl(8)-valtozotol fu:gg. A kern.maxusers ezenkivu:l meg
   hatassal van mas belso" korlatokra is, peldaul a halozati
   pufferekre (lasd ezt a korabbi kerdest). Ha a szamitogepu:nk
   tulsagosan leterhelt, akkor erdemes megprobalkoznunk a
   kern.maxusers ertekenek no:velesevel. Ennek atallitasa a
   rendszerben egyszerre futtathato maximalis programok szamaval
   egyu:tt sok mas rendszerszintu" korlatozast is finomit.

   A kern.maxusers ertekenek beallitasahoz nezzu:k meg a keziko:nyv
   Az allomanyok es futo programok korlatozasairol szolo szakaszat.
   (Miko:zben ez a resz a megnyithato allomanyok maximalis szamarol
   szol, addig ugyanez ervenyes a futo programokra is.)

   Ha viszont a szamitogepu:nk nem eri akkora terheles, de megis
   szeretnenk egyszerre nagyobb szamu programot is futtatni rajta,
   akkor ehhez elegendo" csak kern.maxproc valtozot atallitanunk. Ezt
   ugy tudjuk megtenni, ha felvesszu:k a /boot/loader.conf
   allomanyba. Ez az ertek termeszetesen addig nem beallitodni, amig
   a rendszeru:nket ujra nem inditjuk. Ezekro"l a valtozokrol a
   loader.conf(5) es sysctl.conf(5) man oldalakon tajekozodhatunk
   reszletesebben. Ha az o:sszes programot egyetlen felhasznaloval
   akarjuk futtatni, akkor a kern.maxprocperuid valtozot erteket is
   at kell allitanunk, meghozza a kern.maxproc uj ertekenel eggyel
   kisebbre. (Ezert kell igy csinalni, mert egy rendszerprogram, az
   init(8) mindig fut.)

   A sysctl valtozok beallitasait ugy is tudjuk veglegesiteni, ha
   felvesszu:k ezeket az /etc/sysctl.conf allomanyba. A keziko:nyv A
   rendszermag korlatainak finomhangolasa cimu" szakaszaban
   reszletesebb is olvashatunk rola, hogy mikent allitsuk be a
   rendszeru:nket.

   5.14. Az uj rendszermag inditasakor miert keletkezik "CMAP busy"
   hibau:zenet?

   Az elavult /var/db/kvm_*.db allomanyokat o:sszegyu"jto" rutin
   ido"nkent nem mu"ko:dik megfelelo"en, es a nem egyezo" allomanyok
   eseten o:ssze is omolhat.

   Amikor ilyen to:rtenik, inditsuk ujra a rendszert egyfelhasznalos
   modban es gepelju:k be:

 # rm /var/db/kvm_*.db

   5.15. Mit jelent az "ahc0: brkadrint, Illegal Host Access at
   seqaddr 0x0" u:zenet?

   Ez az Ultrastor SCSI vezerlo"kartya u:tko:zesere utal.

   A rendszerinditas ko:zben lepju:nk be a rendszermag konfiguracios
   menu:jebe es tiltsuk le a gondot okozo uha0 eszko:zt.

   5.16. Amikor elindul a rendszer, egy "ahc0: illegal cable
   configuration" hibau:zenet jelenik meg. A kabelek beko:tesevel
   semmilyen gond nincs. Megis akkor mi a baj?

   Az alaplapon nem talalhato olyan aramko:r, amely tamogatja az
   automatikus lezarast ("automatic termination"). A SCSI BIOS-ban az
   automatikus lezaras helyett adjuk meg a megfelelo" lezarast. Az
   ahc(4) meghajtoja nem kepes rendesen erzekelni a kabeleket, ha az
   alaplapon van ilyen erzekeles (es igy automatikus lezaras). A
   meghajto egyszeru"en annyit feltetelez, hogy ennek tamogatasa csak
   akkor erheto" el, ha az EEPROM-ban megadtuk az "automatic
   termination" beallitast. A megfelelo" kabeldetektalo eszko:z
   nelku:l a meghajto gyakran rosszul allapitja meg a lezarast, ami
   pedig igy veszelyezteti a SCSI busz megbizhatosagat.

   5.17. Miert ku:ld a sendmail "mail loops back to myself"
   hibau:zenetet?

   Erro"l reszletesebben a keziko:nyvben olvashatunk.

   5.18. A tavoli gepeken miert viselkednek olyan furcsan a teljes
   kepernyo"s alkalmazasok?

   Elo"fordulhat, hogy az adott tavoli gepen a terminal tipusa nem
   cons25, amire viszont a FreeBSD konzolnak a megfelelo"
   mu"ko:deshez szu:ksege lenne.

   Ezt a problemat to:bbfele modon is meg tudjuk keru:lni:

     * Mikor bejelentkezu:nk a tavoli gepre, allitsuk a TERM
       ko:rnyezeti valtozot az ansi vagy sco ertekre, amibo"l
       kideru:l, hogy egyaltalan ismeri ezeket a terminaltipusokat.

     * A FreeBSD konzolban hasznaljunk VT100 emulatort, peldaul a
       screen alkalmazast. A screen segitsegevel egyetlen terminalrol
       egyszerre to:bb munkamenetet is tudunk inditani, de egyebkent
       is egy nagyon jo program. Minden screen altal letrehozott
       ablak VT100-as terminalkent mu"ko:dik, ezert a tavoli gepen a
       TERM ko:rnyezeti valtozo nyugodtan beallithato a vt100
       ertekre.

     * Tegyu:k hozza a cons25 bejegyzest a tavoli gep terminalokat
       tarolo adatbazisahoz. Ez pontos modszere jelento"s mertekben
       fu:gg az adott gepen talalhato operacios rendszerto"l. Ebben
       leginkabb az adott gepen talalhato man oldalak tudnak
       segiteni.

     * Inditsunk el a FreeBSD rendszert futtato gepen egy X szervert
       es a tavoli gepro"l egy X rendszerre irodott
       terminalemulatorral, peldaul az xterm vagy az rxvt programmal
       jelentkezzu:k be. A tavoli gepen ekkor a TERM valtozo erteke
       vagy xterm, vagy pedig vt100 lesz.

   5.19. A Plug and Play kartyakat miert nem talalja meg (vagy
   unknown tipusukent latja) a FreeBSD?

   Ennek az okait a ko:vetkezo" levelben fejtette ki Peter Wemm
   <peter@FreeBSD.org> a FreeBSD general questions levelezesi lista
   tagjainak, amelyben arra valaszolt, hogy egy belso" modemet miert
   nem eszlel a rendszer miutan frissitettek FreeBSD 4.X-re (az
   ertheto"seg kedveert szo:gletes zarojelek ko:zo:tt hozzaadtunk
   nehany kiegeszitest is).

     Megjegyzes: Az eredeti szo:vegbo"l keszu:lt idezetet
     frissitettu:k.

     A PNP BIOS beallitotta [a modemet] es magara hagyta valahol a
     portok szamara fenntartott cimterben, igy az ISA eszko:zo:k regi
     tipusu [3.X-ben levo"] eszko:zprobalgatasai ott "talaltak" meg.

     A 4.0 eseteben azonban az ISA eszko:zo:ket kezelo" kod mar
     sokkal inkabb a PnP tamogatasara koncentral. Korabban [a 3.X
     verziokban] elo"fordulhatott az is, hogy az ISA eszko:zo:k
     keresese soran a rendszer egy "kobor" eszko:zt talalt, majd
     ugyanazt megtalalta PnP eszko:zkent es u:tko:ztek az igy duplan
     lefoglalni kivant ero"forrasok. Ennek kivedesere elo"szo:r tehat
     letiltjuk a programozhato kartyak felderiteset, igy ez a tipusu
     ketto"s detektalas nem to:rtenhet meg. Ez tovabba azt is
     jelenti, hogy a tamogatott PnP hardverek azonositoit elo"re
     ismerni kell. Ennek hangolhatosagat mar tervbevettu:k.

   Tehat egy ilyen eszko:z mu"ko:dtetesehez szu:ksegu:nk lesz a PnP
   azonositojara, valamint arra, hogy felvegyu:k a felderitendo" PnP
   eszko:zo:k ISA eszko:zo:k ko:ze. Ezt a pnpinfo(8) segitsegevel
   kerhetju:k le, amely peldaul egy belso" modem eseten a ko:vetkezo"
   kimenetet fogja adni:

 # pnpinfo
 Checking for Plug-n-Play devices...

 Card assigned CSN #1
 Vendor ID PMC2430 (0x3024a341), Serial Number 0xffffffff
 PnP Version 1.0, Vendor Version 0
 Device Description: Pace 56 Voice Internal Plug & Play Modem

 Logical Device ID: PMC2430 0x3024a341 #0
         Device supports I/O Range Check
 TAG Start DF
     I/O Range 0x3f8 .. 0x3f8, alignment 0x8, len 0x8
         [16-bit addr]
     IRQ: 4  - only one type (true/edge)

   [a to:bbi reszt kihagytuk]

 TAG End DF
 End Tag

 Successfully got 31 resources, 1 logical fdevs
 -- card select # 0x0001

 CSN PMC2430 (0x3024a341), Serial Number 0xffffffff

 Logical device #0
 IO:  0x03e8 0x03e8 0x03e8 0x03e8 0x03e8 0x03e8 0x03e8 0x03e8
 IRQ 5 0
 DMA 4 0
 IO range check 0x00 activate 0x01

   Innen a Vendor ID kezdetu" sorra lesz szu:ksegu:nk. A zarojelek
   ko:zo:tt szereplo" hexadecimalis szam (ami a peldaban a
   0x3024a341) lesz az eszko:z PnP azonositoja, valamint a
   ko:zvetlenu:l ez elo"tt szereplo" karakterlanc az egyedi ASCII
   azonositoja (PMC2430).

   Ha a pnpinfo(8) lefuttatasanak eredmenyekeppen megjeleno" lista
   nem tartalmazza a kerdeses eszko:zt, akkor helyette a pciconf(8)
   hasznalataval is probalkozhatunk. Ime a pciconf -vl parancs
   kimenete egy integralt hangkartya eseteben:

 # pciconf -vl
 chip1@pci0:31:5:        class=0x040100 card=0x00931028 chip=0x24158086 rev=0x02 hdr=0x00
     vendor   = 'Intel Corporation'
     device   = '82801AA 8xx Chipset AC'97 Audio Controller'
     class    = multimedia
     subclass = audio

   Ebbo"l a chip valtozot, vagyis a 0x24158086 erteket kell
   felhasznalnunk.

   Ezt az informaciot (a Vendor ID vagy a chip erteket) ezutan a
   /usr/src/sys/dev/sio/sio_isa.c allomanyba kell felvennu:nk.

   Ehhez elo"szo:r is keszitsu:nk egy biztonsagi masolatat a
   sio_isa.c allomanyrol arra az esetre, ha veletlenu:l valami rossz
   to:rtenne. Ez azert is hasznunkra fog valni, mert igy tudunk egy
   javitast mellekelni a hibajelentesu:nk melle (mert ugye irni
   fogunk rola hibajelentest, ugye?). Szoval, keressu:k meg a
   sio_isa.c allomanyban a ko:vetkezo" sort:

 static struct isa_pnp_id sio_ids[] = {

   Menju:k lentebb egeszen addig, amig nem talalunk egy helyet, ahova
   be tudunk szurni egy bejegyzest az eszko:zu:nkho:z. A bejegyzesek
   megadasanak modja lentebb lathato, es a jobb oldalt megjegyzesbe
   tett ASCII Vendor ID szerint rendezettek, amelyek mellett meg
   megtalalhato (amennyiben kifer) a pnpinfo(8) Device Description
   kimeneteben kapott ertek is:

 {0x0f804f3f, NULL},     /* OZO800f - Zoom 2812 (56k Modem) */
 {0x39804f3f, NULL},     /* OZO8039 - Zoom 56k flex */
 {0x3024a341, NULL},     /* PMC2430 - Pace 56 Voice Internal Modem */
 {0x1000eb49, NULL},     /* ROK0010 - Rockwell ? */
 {0x5002734a, NULL},     /* RSS0250 - 5614Jx3(G) Internal Modem */

   A megfelelo" helyre ezutan vegyu:k fel az eszko:zu:nkho:z tartozo
   hexadecimalis Vendor ID erteket, mentsu:k el az allomanyt,
   forditsuk ujra a rendszermagot es inditsuk ujra vele a
   rendszeru:nket. Ha mindent jol csinaltunk, akkor az eszko:z sio
   eszko:zkent fog megjelenni.

   5.20. Miert keletkezik "nlist failed" hiba peldaul a top vagy
   systat parancsok futtatasakor?

   A gondot alapveto"en az okozza, hogy a kerdeses alkalmazas
   valamiert egy olyan rendszermagbeli szimbolumot keres, amit nem
   talal. Ez a tipusu hiba a ko:vetkezo"kbo"l eredhet:

     * A rendszermag es a hozza tartozo programok nincsenek
       szinkronban (vagyis forditottunk egy uj rendszermagot, de nem
       volt installworld vagy forditva) es emiatt a szimbolumokat
       tarolo tablazat nem teljesen ugy epu:l fel, ahogy azt az
       alkalmazas gondolja. Ha erro"l lenne szo, akkor egyszeru"en
       nincs mas teendo"nk, mint befejezni a frissitest (ennek pontos
       reszleteit lasd a /usr/src/UPDATING allomanyban).

     * Nem a /boot/loader, hanem ko:zvetlenu:l a boot2 (lasd boot(8))
       segitsegevel to:ltju:k be a rendszermagot. Noha alapveto"en
       semmilyen problemat nem nem okoz a /boot/loader kihagyasa,
       altalanossagban veve azert megis jobban elerheto"ve tudja
       tenni a rendszermagban talalhato szimbolumokat a felhasznaloi
       programok fele.

   5.21. Miert tart olyan sokaig ssh vagy telnet hasznalataval
   csatlakozni a szamitogephez?

   A tu:net: nagyon sok ido" telik ako:zo:tt, amig a TCP kapcsolat
   felepu:l es a kliens bekeri a jelszot (vagy a telnet(1) eseteben
   amig a bejelentkezo" kepernyo" megjelenik).

   A betegseg: nagyon valoszinu", hogy a keslekedest az okozza,
   amikor a szerver megprobalja a kliens IP-cimet feloldani halozati
   nevve. Sok szerver, ko:ztu:k a FreeBSD-ben is megtalalhato Telnet
   es SSH szerver is ezt csinalja, to:bbek ko:zt azert, hogy a
   rendszergazda szamara el tudja tarolni egy naploban ezt a halozati
   nevet.

   Az orvossag: ha az emlitett jelenseg minden olyan esetben
   jelentkezik, amikor a szamitogepro"l (mint kliensro"l) valamilyen
   szerverhez csatlakozni akarunk, akkor a kliens oldalan lesz a
   gond. Ehhez hasonloan, ha csak egy adott szervernel tapasztaljuk,
   akkor azzal a szamitogeppel to:rtenhetett valami.

   Amennyiben a problemakat a kliens okozza, nem tehetu:nk mast, a
   nevoldason kell ugy javitanunk, hogy a szerver normalisan fel
   tudja oldani. Ha helyi halozaton tapasztaljuk mindezt, akkor ez
   mar a szerver problemaja es olvassunk tovabb. Ellenkezo" esetben
   az internet a felelo"s, ezert nagyon valoszinu", hogy fel kell
   vennu:nk a kapcsolatot az internet-szolgaltatonkkal es segitseget
   kerni to"lu:k a hiba elharitasaban.

   Ha a problemat viszont a helyi halozaton talalhato szerver okozza,
   akkor ugy kell azt beallitanunk, hogy a helyi neveket kepes legyen
   rendesen feloldani. Ezzel kapcsolatban a hosts(5) es named(8) man
   oldalakat erdemes elolvasnunk. Ha a problema viszont az interneten
   jelenik meg, akkor valoszinu", hogy a szerver nevfeloldasa nem
   u:zemel rendesen. Nezzu:nk meg egy masik gepet -- peldaul a
   www.yahoo.com cimet. Ha ez sem mu"ko:dik, akkor nalunk van a gond.

   A FreeBSD friss telepiteset ko:veto"en az is elkepzelheto", hogy
   egyszeru"en csak hianyoznak a tartomanyokkal es nevszerverekkel
   kapcsolatos megfelelo" adatok az /etc/resolv.conf allomanybol. Ez
   gyakran okoz keslekedest az SSH mu"ko:deseben, mivel az /etc/ssh
   ko:nyvtarban talalhato sshd_config allomanyban alapertelmezes
   szerint a UseDNS beallitas erteke yes (tehat a nevfeloldas
   hasznalata engedelyezett). Ha valoban ez okozza a problemat, akkor
   a potoljuk az /etc/resolv.conf allomanybol hianyzo adatokat vagy
   az sshd_config allomanyban a UseDNS erteke ideiglenesen legyen no.

   5.22. Mire utal a "stray IRQ" (kobor megszakitasi keres) u:zenet?

   A kobor megszakitasi kereseket jelzo" u:zenetek altalaban a
   hardveres megszakitasi keresek egyenletlensegeire utalnak, ezen
   belu:l is leginkabb olyan esetekre, amikor az eszko:z egy
   megszakitasi keres nyugtazasa ko:zepen eltavolitja az adott
   kerest.

   Harom dolgot tehetu:nk ezzel kapcsolatban:

     * Elviselju:k ezeket a figyelmezteteseket. Megszakitasi
       keresenkent az elso" o:t u:zenet utan amugy sem jelez to:bbet
       a rendszer.

     * Ha platformunkhoz (mint peldaul i386) tartozo intr_machdep.c
       allomanyban talalhato MAX_STRAY_LOG erteket atirjuk 5-ro"l
       0-ra es igy ujraforditjuk a rendszermagot, akkor ezzel
       teljesen letilthatjuk a figyelmezteteseket.

     * Megszu:ntetju:k az u:zeneteket ugy, hogy csatlakoztatunk a
       rendszerhez egy olyan parhuzamos vonali eszko:zt, amely a 7-es
       IRQ-t hasznalja, es rakunk fel hozza egy PPP meghajtot (a
       legto:bb helyen egyebkent ezzel lesz a gond), valamint a
       15-o:s IRQ-ra pedig rakunk egy IDE-meghajtot vagy mas hasonlo
       eszko:zt es telepitju:k hozza a megfelelo" meghajtot.

   5.23. Miert jelenik meg folyamatosan a "file: table is full"
   u:zenet a rendszernaploban?

   Ha ilyen hibau:zenetet latunk, akkor az arra utal, hogy kifogytunk
   a rendszeru:nkben egyszerre hasznalhato allomanyleirokbol. A
   problema leirasaval es megoldasaval kapcsolatban olvassuk el a
   keziko:nyvben a kern.maxfiles valtozorol szolo reszt A rendszermag
   korlatainak finomhangolasa cimu" szakaszban.

   5.24. Miert arasztjak el "calcru: negative runtime" vagy "calcru:
   runtime went backwards" u:zenetek a konzolt?

   Ismert egy olyan problema, hogy a BIOS-ban engedelyezzu:k az Intel
   Enhanced SpeedStep technologiajat, akkor a rendszermag ehhez
   hasonlo "calcru" u:zeneteket kezd el ku:ldo:zgetni:

 calcru: runtime went backwards from 6 usec to 3 usec for pid 37 (pagezero)
 calcru: runtime went backwards from 6 usec to 3 usec for pid 36 (vmdaemon)
 calcru: runtime went backwards from 170 usec to 138 usec for pid 35 (pagedaemon)
 calcru: runtime went backwards from 553 usec to 291 usec for pid 15 (swi6: task queue)
 calcru: runtime went backwards from 15521 usec to 10366 usec for pid 2 (g_event)
 calcru: runtime went backwards from 25 usec to 12 usec for pid 11 (swi1: net)
 calcru: runtime went backwards from 4417 usec to 3960 usec for pid 1 (init)
 calcru: runtime went backwards from 2084385 usec to 1793542 usec for pid 1 (init)
 calcru: runtime went backwards from 408 usec to 204 usec for pid 0 (swapper)

   Ennek oka, hogy az Intel SpeedStep (EIST) egyes alaplapokkal nem
   kompatibilis.

   Megoldas: Tiltsuk le a BIOS-ban az EIST hasznalatat. Ekkor meg az
   ACPI-alapu processzorfrekvencia-szabalyozas tovabbra is elerheto"
   a powerd(8) hasznalatan keresztu:l.

   5.25. Miert jar rosszul az ora a szamitogepen?

   A szamitogepnek ketto" vagy to:bb ido"mero" eszko:ze van, es a
   FreeBSD pont a rosszabbikat valasztotta.

   Adjuk ki a dmesg(8) parancsot es vizsgaljuk meg a Timecounter
   kezdetu" sorokat. Ezek ko:zu:l a FreeBSD a legnagyobb "quality"
   ertekkel rendelkezo"t valasztotta.

 # dmesg | grep Timecounter
 Timecounter "i8254" frequency 1193182 Hz quality 0
 Timecounter "ACPI-fast" frequency 3579545 Hz quality 1000
 Timecounter "TSC" frequency 2998570050 Hz quality 800
 Timecounters tick every 1.000 msec

   Erro"l a kern.timecounter.hardware sysctl(3) valtozo
   lekerdezesevel tudunk tenylegesen megbizonyosodni:

 # sysctl kern.timecounter.hardware
 kern.timecounter.hardware: ACPI-fast

   Elo"fordulhat, hogy az ACPI-ido"zito" hibas. Ilyenkor az a
   legegyszeru"bb, ha az /etc/loader.conf allomanyban letiltjuk az
   ACPI-ido"zito" hasznalatat:

 debug.acpi.disabled="timer"

   Vagy a BIOS is tudja modositani a TSC ido"zito"t -- peldaul azert,
   hogy cso:kkentse a processzor sebesseget, amikor meru:l az
   akkumulator vagy energiatakarekos modra valt. A FreeBSD sajnos nem
   figyel ezekre a valtoztatasokra es elcsuszik az ido"meressel.

   Ahogy viszont az imenti peldaban is lathato, itt meg az i8254
   ido"zito" is hasznalhato, meghozza ugy, hogy a
   kern.timecounter.hardware sysctl(8) valtozo erteket atallitjuk
   erre az ertekre:

 # sysctl -w kern.timecounter.hardware=i8254
 kern.timecounter.hardware: TSC -> i8254

   Innento"l kezdve a szamitogepu:nk mar sokkal pontosabban mutatja
   az ido"t.

   Ezt a valtoztatast ugy tudjuk minden rendszerinditas soran
   automatikusan megtenni, ha felvesszu:k a ko:vetkezo" sort az
   /etc/sysctl.conf allomanyba:

 kern.timecounter.hardware=i8254

   5.26. A rendszer laptopon miert nem tudja rendesen megtalalni a
   PC-kartyakat?

   Ez a problema gyakran megjelenik olyan laptopokon, amelyek egynel
   to:bb operacios rendszert is futtatnak, egyes nem-BSD tipusu
   rendszerek ugyanis hajlamosak a hardvert inkonzisztens allapotban
   hagyni. Emiatt a pccardd(8) parancs az adott kartyat
   ""(null)""(null)"" neven eszleli a valos tipusa helyett.

   A hardvert innen teljesen csak ugy tudjuk alapallapotaba hozni, ha
   a PC-kartya foglalatat aramtalanitjuk. Ehhez ki kell kapcsolnunk a
   laptopot. (Tehat ne tegyu:k se keszenleti, se pedig hibernalt
   allapotba -- teljesen ki kell kapcsolni.) A PC-kartya ezutan
   varhatoan mar mu"ko:dni fog.

   Nemely laptopok hazudnak arrol, hogy rendesen ki vannak-e
   kapcsolva. Amennyiben az elo"bbi modszer nem valna be, probaljuk
   meg ugy, hogy kikapcsoljuk a gepet, kivesszu:k az akkumulatort,
   varunk egy keveset, visszarakjuk es ujra bekapcsoljuk.

   5.27. Miert ad a FreeBSD rendszerto:lto"je "Read error" hibat es
   all meg a BIOS kepernyo"n?

   A FreeBSD rendszerto:lto"je rosszul ismerte fel a merevlemez
   geometriajat. Ezt a FreeBSD slice-ok letrehozasakor es
   modositasakor ku:lo:n meg kell adni az fdisk(8) hasznalatakor.

   A meghajtohoz tartozo megfelelo" geometriai beallitasok a
   szamitogep BIOS-aban talalhatoak. Keressu:k meg az adott meghajto
   cilinder-fej-szektor (Cylinder/Head/Sector) erteket.

   A sysinstall(8) particioszerkeszto"jeben a G billentyu"
   lenyomasaval tudjuk beallitani ezt.

   Ekkor egy parbeszedablak jelenik meg, ahol meg tudjuk adni a
   cilinderek, fejek es a savonkenti szektorok szamat. Ide
   perjelekkel elvalasztva gepelju:k e a BIOS-ban talalt ertekeket.
   Peldaul ha a merevlemez geometriaja 5000 cilinder, 250 fej es
   savonkent 60 szektor, akkor a 5000/250/60 erteket kell megadnunk.

   Az Enter billentyu" lenyomasara ezek az ertekek beallitodnak, es a
   W lenyomasara pedig az uj particios tabla kiirodik a lemezre.

   5.28. Egy masik operacios rendszer leto:ro:lte a boot managert.
   Hogyan lehet visszaallitani?

   Inditsuk el a sysinstall(8) programot, majd valasszuk a Configure
   es Fdisk menu:pontokat. A particioszerkeszto"ben a Space
   billentyu"vel tudjuk kivalasztani azt a particiot, amelyen
   korabban a boot manager volt. Ezutan az W billentyu" lenyomasaval
   tudjuk a valtoztatasainkat lemezre menteni. Ekkor egy menu:
   jelenik meg, ahol a telepiteni kivant rendszerto:lto"t
   valaszthatjuk ki. Adjuk meg es ekkor visszakeru:l a helyere.

   5.29. Mit jelent a "swap_pager: indefinite wait buffer:"
   hibau:zenet?

   Ez arra utal, hogy egy futo program megprobalt kiirni egy lapot a
   memoriabol a lemezre, azonban 20 masodperce mar nem tudott
   hozzaferni a lemezhez. Ezt okozhatjak hibas szektorok a lemezen, a
   lemez hibas kabelezese vagy esetleg valamilyen lemezmu"veletekkel
   kapcsolatos hardver meghibasodasa. Amennyiben maga a meghajto a
   rossz, akkor az ilyen hibau:zenetek mellett meg mas, a lemez hibas
   mu"ko:desere utalo u:zenetet is latnunk kell a /var/log/messages
   allomanyban vagy a dmesg kimeneteben. Minden mas esetben erdemes a
   meghajto csatlakozasait es kabelezeset elleno"rizni.

   5.30. Mik azok a "UDMA ICRC" hibak es hogyan lehet ellenu:k tenni
   valamit?

   A ata(4) meghajto jelenti ezeket a "UDMA ICRC" hibakat olyan
   esetekben, amikor a merevlemezre vagy a merevlemezro"l erkezo" DMA
   atvitel hibas. A meghajto ilyenkor meg parszor megprobalja
   megismetelni a mu"veletet. Amennyiben ezek a mu"veletek is
   meghiusulnak, a DMA atvitel helyett a lassabb PIO atviteli modra
   allitja at a merevlemez fele iranyulo kommunikaciot.

   Ezt a problemat to:bb tenyezo" is okozhatja, habar ennek a
   leggyakoribb oka a hibas vagy rossz kabelezes. Ilyenkor mindig
   elleno"rizzu:k, hogy a merevlemezhez csatlakozo ATA-kabelek
   sertetlenek es a hasznalni kivant Ultra DMA atviteli modra
   alkalmasak. Ha cserelheto" lemezes meghajtot hasznalunk, akkor
   kompatibilisnek is kell lenniu:k. Ez a gond akkor jelentkezhet,
   amikor ugyanarra az ATA-csatornara egy Ultra DMA 66-os (vagy annal
   is gyorsabb) es egy regebbi meghajtot csatlakoztatunk. Vegezetu:l
   ezek a hibau:zenetek arra is utalhatnak, hogy a meghajto
   meghibasodott. A legto:bb gyarto ku:lo:n szoftver ajanl fel ennek
   vizsgalatara, ezert ilyenkor erdemes letesztelnu:nk az erintett
   meghajtot, illetve amennyiben szu:kseges, biztonsagi masolatot
   kesziteni az adatainkrol es kicserelni az eszko:zt.

   Az atacontrol(8) segedprogram hasznalataval elleno"rizni tudjuk,
   hogy jelenleg az egyes ATA-eszko:zo:k milyen DMA vagy PIO modban
   mu"ko:dnek. Erre a celra ku:lo:no:sen az atacontrol mode csatorna
   parancsot javasoljuk, amivel kepesek vagyu:nk megnezni az adott
   ATA-csatornara csatlakozo eszko:zo:k atviteli modjait. Itt a
   csatorna erteke nullatol indul.

   5.31. Mi az a "lock order reversal"?

   Erre a kerdesre a valaszt a FreeBSD-s szakkifejezesek
   gyu"jtemenyeben talaljuk meg a LOR cimszo alatt.

   5.32. Mit jelent a "Called ... with the following non-sleepable
   locks held" u:zenet?

   Ez az u:zenet arra utalhat, hogy egy fu:ggveny lepihent miko:zben
   nala volt egy mutex (vagy mas, nem pihentetheto") tipusu zarolas.

   Azert keletkezik ilyen hiba, mert a mutexeket nem ugy terveztek,
   hogy hosszabb ideig is meg lehessen tartani, kizarolag csak ro:vid
   ido"tartamra vonatkozo szinkronizaciot lehet velu:k vegezni. Ez a
   programozoi megegyezes leheto"ve teszi az eszko:zmeghajtok
   szamara, hogy a megszakitasok ko:zben mutexek segitsegevel kepesek
   legyenek szinkronizalni a rendszermag to:bbi reszevel. A
   megszakitasok (FreeBSD alatt) pedig nem pihenhetnek. Ezert a
   rendszermagon belu:l semmilyen olyan alrendszer nem blokkolodhat
   huzamosabb ideig, amelyik mutexet tart maganal.

   Ezeket a hibakat ugy tudjuk elcsipni, ha olyan elleno"rzeseket
   teszu:nk a rendszermagba, amelyek jeleznek a witness(4)
   alrendszernek, hogy ku:ldjo:n figyelmeztetest vagy akar vegzetes
   hibat (a rendszer konfiguraciojatol fu:ggo"en) azokban a
   helyzetekben, amikor egy sejtheto"en hosszabb ideig blokkolt hivas
   tart maganal egy mutexet.

   Ro:viden ugy foglalhatnank o:ssze, hogy ezek a hibak alapveto"en
   nem vegzetesek, de egy kis balszerencsevel az egyszeru" kis
   megakadasoktol kezdve a teljes lefagyasig szinte barmilyen hibaert
   felelo"sek lehetnek.

   5.33. A buildworld/installworld miert all le "touch: not found"
   hibaval?

   Ez a hibau:zenet nem azt jelenti, hogy a touch(1) segedprogram nem
   talalhato, hanem inkabb azt, hogy az erintett allomanyok datuma a
   jo:vo"re allitodott be. Ha a CMOS orankat a helyi ido" szerint
   allitottuk be, akkor egyfelhasznalos modban inditsuk ujra a
   rendszert es a adjkerntz -i parancs kiadasaval allitsuk be a
   rendszermag orajat.

     --------------------------------------------------------------

                  Fejezet 6. Kereskedelmi alkalmazasok

     Megjegyzes: Ez a fejezet meg nagyon ro:vid, de termeszetesen
     remelju:k, hogy a ku:lo:nbo:zo" cegek hamarosan bo"viteni
     fogjak! :) A FreeBSD fejleszto"inek ezzel kapcsolatban semmilyen
     anyagi erdeku:k nincs, csupan szeretnek felsorolni a nyilvanosan
     is elerheto" szolgaltatasokat (de ugy erezzu:k, hogy a FreeBSD
     kereskedelmi iranyu megko:zelitese a FreeBSD fejlo"desere is jo
     hatassal lehet hosszabb tavon). Javasoljuk minden kereskedelmi
     fejleszto"nek, hogy ku:ldjek be ide is a sajat kerdeseiket. A
     gyartok honlapjan olvashatjuk a teljes listajukat.

   6.1. Honnan lehet a FreeBSD-hez irodai programcsomagokat szerezni?

   6.2. Honnan lehet a Motif(R)-ot szerezni a FreeBSD-hez?

   6.3. Honnan lehet FreeBSD-re CDE-t szerezni?

   6.4. Hasznalhatoak adatbazisrendszerek FreeBSD alatt?

   6.5. Az Oracle(R) fut FreeBSD alatt?

   6.1. Honnan lehet a FreeBSD-hez irodai programcsomagokat szerezni?

   A nyilt forraskodu OpenOffice.org irodai programcsomag FreeBSD
   alatt nativan is futtathato. Oracle Open Office linuxos valtozata,
   amely az OpenOffice.org zart forraskodu, tovabbfejlesztett
   valtozata, szinten mu"ko:dik FreeBSD alatt.

   A FreeBSD ezeken kivu:l meg szamos szo:vegszerkeszto"t,
   tablazatkezelo"t es rajzprogramot is tartalmaz a
   Portgyu"jtemenyeben.

   6.2. Honnan lehet a Motif(R)-ot szerezni a FreeBSD-hez?

   A The Open Group kiadta a Motif 2.2.2 valtozatanak forraskodjat.
   Ez az x11-toolkits/open-motif csomagbol vagy portbol erheto" el. A
   telepitesevel kapcsolatban olvassuk el a keziko:nyv portokrol
   szolo reszet.

     Megjegyzes: Az Open Motif kizarolag csak nyilt forraskodu
     operacios rendszereken terjesztheto".

   Ezenkivu:l meg hasznalhatoak a Motif kereskedelmi valtozatai is.
   Ezek viszont mar nem ingyenesek, de a licencu:k megengedi azt,
   hogy zart forraskodu szoftverekben is felhasznalhassuk. Az
   Apps2gonal erdeklo"dju:nk a FreeBSD-re elerheto" legolcsobb
   Motif 2.1.20 ELF (i386) tipusu terjesztesekkel kapcsolatban.

   Ketfajta terjesztes letezik, a "fejleszto"i valtozat" es a
   "futasideju" valtozat" (valamivel olcsobb). Az egyes
   terjesztesekben a ko:vetkezo"k talalhatoak:

     * OSF/Motif manager, xmbind, panner, wsm

     * Fejleszto"i keszlet: uil, mrm, xm, xmcxx, include es Imake
       allomanyok

     * Statikus es dinamikus ELF ko:nyvtarak

     * Pelda alkalmazasok

   A megrendeles soran ne felejtsu:k el megadni, hogy a Motif melyik
   FreeBSD verziohoz keszitett valtozatat kerju:k (valamint az
   architekturat se)! Az Apps2go NetBSD es OpenBSD rendszerekkel is
   foglalkozik, ezeket a valtozatokat jelenleg csak FTP-n keresztu:l
   lehet elerni.

   Tovabbi informaciok

           Az Apps2go honlapja

   illetve

           <sales@apps2go.com> vagy <support@apps2go.com>

   vagy

           telefonon: (817) 431 8775 es +1 817 431-8775

   6.3. Honnan lehet FreeBSD-re CDE-t szerezni?

   A Xi Graphics korabban kinalt fel CDE-t FreeBSD-hez, de manapsag
   mar nem foglalkoznak ezzel.

   A KDE a CDE-hez nagyon sok tekintetben hasonlo nyilt forraskodu
   X11 munkako:rnyezet, de erdemes pillanatast vetnu:nk az xfce-re
   is. A KDE es az xfce egyarant megtalalalhato a portok ko:zo:tt.

   6.4. Hasznalhatoak adatbazisrendszerek FreeBSD alatt?

   Igen! A FreeBSD hivatalos honlapjan megtalaljuk ezeket a
   kereskedelmi gyartok ko:zo:tt.

   Erdemes meg megneznu:nk a Portgyu"jtemenyeben a adatbazisokat
   tartalmazo szekciot.

   6.5. Az Oracle(R) fut FreeBSD alatt?

   Igen. A http://www.shadowcom.net/freebsd-oracle9i/ oldalon
   talalunk arrol informaciot, hogyan telepithetju:k FreeBSD-re az
   Oracle Linux valtozatat.

     --------------------------------------------------------------

                  Fejezet 7. Felhasznaloi alkalmazasok

   7.1. Hol vannak a felhasznaloi programok?

   7.2. Hogyan tudjuk beallitani az INN (Internet News) szolgaltatast
   a gepu:nko:n?

   7.3. A FreeBSD rendelkezik Java(TM) tamogatassal?

   7.4. Miert nem fordul egy port a 6.X-STABLE, 7.X-STABLE vagy
   8.X-STABLE valtozatot futtato gepeken?

   7.5. A make index paranccsal nem sikeru:lt letrehozni az INDEX
   allomyant. Mi a gond?

   7.6. A CVSup miert nincs a FreeBSD forrasai ko:zo:tt?

   7.7. A forrasokon kivu:l a telepitett portokat is lehet valahogy
   frissiteni?

   7.8. Minden nagyobb verziofrissitesnel ujra kell forditani az
   o:sszes telepitett portot a rendszeren?

   7.9. Minden kisebb verziofrissitesnel ujra kell forditani az
   o:sszes telepitett portot a rendszeren?

   7.10. A /bin/sh miert ilyen egyszeru"? A FreeBSD-ben miert nincs
   bash vagy valamilyen mas rendes parancsertelmezo"?

   7.11. A Netscape es az Opera inditasa miert tart olyan sokaig?

   7.12. Ha a CVSup hasznalataval frissitju:k a Portgyu"jtemenyt,
   akkor sok port nem fordul le mindenfele rejtelyes hibau:zenet
   kisereteben! Valami nagy baj van a Portgyu"jtemennyel?

   7.13. Hogyan lehet MIDI allomanyokbol audio CD-t kesziteni?

   7.1. Hol vannak a felhasznaloi programok?

   Nezzu:nk szet a portok ko:zo:tt es lathatjuk, hogy milyen
   szoftvereket portoltak eddig FreeBSD-re. A listaban pillanatnyilag
   20 000 port talalhato es naponta no:vekszik, ezert erdemes
   folyamatosan figyelni vagy az uj portokrol ugy is ertesu:lhetu:nk
   rendszeresen, ha feliratkozunk a FreeBSD announcements levelezesi
   lista cimere.

   A legto:bb portnak mu"ko:dnie kell a 6.X, 7.X es 8.X agak
   hasznalata eseten is. Mindegyik FreeBSD kiadas elkeszitesekor
   keszu:l egy pillanatfelvetel a portokat tartalmazo ko:nyvtarrol es
   bekeru:l a ports/ ko:nyvtarba.

   Ezenkivu:l meg "csomagok" is rendelkezesu:nkre allnak, amelyek
   lenyegeben egy to:mo:ritett binaris terjesztesi format takarnak,
   nemi plusz informacioval kiegeszitve az egyeni telepitesekhez
   elvegzesehez. A csomagok ko:nnyen telepitheto"ek es
   eltavolithatoak anelku:l, hogy pontosan ismernenk a benne
   talalhato allomanyok o:sszes apro reszletet.

   A ku:lo:nbo:zo" csomagokat a sysinstall(8) programban (a Configure
   menu:n belu:l) talalhato Packages menu:pontban tudjuk telepiteni,
   vagy meghivjuk meg a pkg_add(1) parancsot. A csomagokat leginkabb
   .tbz kiterjesztesu:kro"l lehet megismerni, valamint a telepito"
   CD-ken a packages/All ko:nyvtarban talalhatoak. Az interneten
   keresztu:l is le tudjuk to:lteni ezek ko:zu:l a FreeBSD
   ku:lo:nbo:zo" verzioihoz tartozo valtozatukat a hozzank
   legko:zelebbi tu:kro:zesekro"l:

   6.X-RELEASE/6-STABLE eseten:

           ftp://ftp.FreeBSD.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-6-stable/

   7.X-RELEASE/7-STABLE eseten:

           ftp://ftp.FreeBSD.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-7-stable

   8.X-RELEASE/8-STABLE eseten:

           ftp://ftp.FreeBSD.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-8-stable

   9-CURRENT eseten:

           ftp://ftp.FreeBSD.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-9-current

   Nem mindegyik port erheto" el csomagkent, mivel folyamatosan
   keszu:lnek az ujabbak. Ezert mindig erdemes bizonyos
   ido"ko:zo:nkent elleno"rizni a ko:zponti ftp.FreeBSD.org oldalon
   talalhato csomagokat.

   7.2. Hogyan tudjuk beallitani az INN (Internet News) szolgaltatast
   a gepu:nko:n?

   Telepitsu:k az news/inn csomagot vagy portot es utana
   kiindulaskeppen nezzu:k meg az INN GYIK-ot.

   7.3. A FreeBSD rendelkezik Java(TM) tamogatassal?

   Igen. Latogassunk el a http://www.FreeBSD.org/java/ oldalra.

   7.4. Miert nem fordul egy port a 6.X-STABLE, 7.X-STABLE vagy
   8.X-STABLE valtozatot futtato gepeken?

   Ha olyan FreeBSD verzionk van, amely egy kicsit lemaradt az
   aktualis -CURRENT vagy -STABLE agak mo:go:tt, akkor valoszinu"leg
   frissitenu:nk kell a Portgyu"jtemenyu:nket. Ennek reszleteiro"l a
   Porterek keziko:nyveben, a Keeping Up cimu" reszben olvashatunk
   (angolul). Ha viszont rendszeru:nkben minden a leheto"
   legfrissebb, akkor elo"fordulhat, hogy valaki olyan valtoztatast
   rakott fel a porthoz, amely a -CURRENT eseten mu"ko:dik, de a
   -STABLE valtozatban mar nem. Ilyenkor feltetlenu:l ku:ldju:nk egy
   hibajelentest a send-pr(1) paranccsal, hiszen a Portgyu"jtemenynek
   a -CURRENT es -STABLE agak eseten egyarant mu"ko:dnie kell.

   7.5. A make index paranccsal nem sikeru:lt letrehozni az INDEX
   allomyant. Mi a gond?

   Elso"kent mindig elleno"rizzu:k, hogy a Portgyu"jtemenyu:nk a
   leheto" legfrissebb. A legfrissebb valtozatnal jelentkezo" INDEX
   keszitesi hibak mindig szem elo"tt vannak, ezert altalaban gyorsan
   megjavulnak.

   Ha viszont egy friss verzioval rendelkezu:nk, akkor elkepzelheto",
   hogy egy masik hibaval keru:ltu:nk szembe. A make index parancsnak
   van egy olyan hibaja, amely miatt nem kepes a Portgyu"jtemeny
   hianyos peldanyaval dolgozni. Feltetelezi ugyanis, hogy az o:sszes
   olyan port megtalalhato a rendszeru:nkben, amely telepitese
   szu:kseges az adott porthoz. Ennek megertesehez most kepzelju:k
   el, hogy megvan az ize/mize port a lemezen, amely fu:gg az
   aze/maze porttol, es emiatt az aze/maze portnak es fu:ggo"segeinek
   is rajta kell lennie a lemezu:nko:n. Minden mas esetben a make
   index nem tud o:sszegyu"jteni elegendo" informaciot ahhoz, hogy
   letre tudja hozni a fu:ggo"segi grafot.

   Ez ku:lo:no:sen olyan FreeBSD felhasznalokkal fordul elo", akik a
   cvsup(1) (vagy csup(1)) hasznalataval frissitik a
   Portgyu"jtemenyu:ket, de a refuse allomanyokban kizartak nehany
   kategoriat. Elmeletben termeszetesen ki lehet zarni akarmilyen
   kategoriat, azonban a gyakorlat azt mutatja, hogy ez szinte
   lehetetlen, mivel tulsagosan sok port fu:gg mas kategoriakban
   talalhato portoktol. Amig valaki meg nem oldja ezt a problemat,
   addig fogadjuk el altalanos szabalynak, hogy az INDEX
   letrehozasahoz a teljes Portgyu"jtemennyel rendelkeznu:nk kell.

   Nehany ritka esetben meg elo"fordulhat, hogy az INDEX azert nem
   jo:n letre, mert a make.conf allomanyban megadtunk valamilyen
   WITH_* vagy WITHOUT_* valtozot. Ha ugy erezzu:k, hogy ez okozhatja
   a problemat, akkor probaljuk meg elo"szo:r ezen valtozok nelku:l
   letrehozatni az INDEX allomanyt es csak utana jelenteni a hibat a
   FreeBSD ports levelezesi lista cimere.

   7.6. A CVSup miert nincs a FreeBSD forrasai ko:zo:tt?

   A FreeBSD alaprendszeret ugy allitottak o:ssze, hogy sajat magat
   legyen kepes legyen leforditani, vagyis az egesz operacios
   rendszer elo"allithato legyen nehany alapveto" eszko:z
   hasznalataval. Ezert a forrasok ko:zo:tt leginkabb csak az
   talalhato meg, ami feltetlenu:l kell a forrasok leforditasahoz.
   Ilyen peldaul a C fordito (gcc(1)), a make(1), awk(1) es a to:bbi.

   Mivel a CVSup a Modula-3 programozasi nyelven irodott, csak ugy
   tudnank beletenni a FreeBSD alaprendszerbe, ha hozzavennenk es
   karbantartanank egy Modula-3 forditot is. Ezzel egyu:tt viszont
   no:vekedne a FreeBSD forrasa, amelyet aztan karban is kellene
   tartani. Ezert mind a fejleszto"k, mind pedig a felhasznalok
   szamara egyszeru"bb, ha a CVSup egy ku:lo:n portkent erheto" el a
   rendszerhez. Ez viszont gyorsan telepitheto" a FreeBSD telepito"
   CD-ken talalhato csomagokbol.

   Azonban a FreeBSD 6.2-RELEASE megjeleneseto"l kezdve a FreeBSD
   felhasznalok nem maradnak integralt CVSup kliens nelku:l. Maxime
   Henrion <mux@FreeBSD.org> munkajanak ko:szo:nheto"en a CVSup
   alkalmazasnak elkeszu:lt a C nyelven ujrairt valtozata, a csup(1),
   amely most mar az alaprendszer resze. Noha jelenleg nem meg nem
   kepes mindarra, amire a CVSup, elegendo" (es nagyon gyors!) ahhoz,
   hogy a forrasainkat frissen tartsuk. A 6.2 elo"tt kiadott
   rendszerek eseteben ezt portbol vagy csomagbol is felrakhatjuk
   (lasd net/csup).

   7.7. A forrasokon kivu:l a telepitett portokat is lehet valahogy
   frissiteni?

   A FreeBSD alaprendszere ehhez nem kinal fel semmilyen eszko:zt, de
   leteznek olyan segedeszko:zo:k, amelyekkel valamennyire meg tudjuk
   ko:nnyiteni a frissites folyamatat. Tovabbi segedprogramok
   telepitesevel pedig a portok kezeleset tudjuk tovabb
   egyszeru"siteni, amiro"l a FreeBSD keziko:nyv A portok frissitese
   cimu" szakaszaban olvashatunk bo"vebben.

   7.8. Minden nagyobb verziofrissitesnel ujra kell forditani az
   o:sszes telepitett portot a rendszeren?

   Mindenkeppen! Noha latszolag a frissitett rendszeren is remeku:l
   futnak a korabbi verziora telepitett alkalmazasok, ko:nnyen
   elo"fordulhat, hogy az ujabb portok telepitesekor vagy a
   meglevo"ek frissitesekor veletlenszeru" o:sszeomlasokat vagy egyeb
   hibakat tapasztalunk.

   Ne felejtsu:k el, hogy a rendszer frissitesekor a ku:lo:nfele
   osztott ko:nyvtarak, beto:ltheto" modulok es a rendszer egyeb
   komponensei is lecserelo"dnek. Ezert a regebbi valtozataikhoz
   forditott alkalmazasok egyaltalan nem fognak elindulni vagy nem
   mu"ko:dnek rendesen.

   Ezzel kapcsolatban olvassuk el a FreeBSD keziko:nyvenek
   frissitero"l szolo szakaszat.

   7.9. Minden kisebb verziofrissitesnel ujra kell forditani az
   o:sszes telepitett portot a rendszeren?

   Altalanossagban veve nem. A FreeBSD fejleszto"i ugyanis mindent
   megtesznek azert, hogy ugyanazon a fo" fejlesztesi agon belu:li
   verziok ko:zo:tt megmaradjon a binaris szintu" kompatibilitas. Az
   esetleges kiveteleket pedig dokumentalni szoktak a kiadasokhoz
   tartozo jegyzetekben, ahol to:bbnyire megadjak az adott
   valtoztatashoz tartozoan a ko:vetendo" tanacsokat.

   7.10. A /bin/sh miert ilyen egyszeru"? A FreeBSD-ben miert nincs
   bash vagy valamilyen mas rendes parancsertelmezo"?

   Mert a POSIX(R) szerint lennie kell egy ilyen
   parancsertelmezo"nek.

   A valamivel bonyolultabb valasz: sokan szeretnenek olyan
   szkripteket irni, amelyek to:bb rendszer ko:zt is atviheto"ek.
   Ezert a POSIX a parancsertelmezo"kre es a segedprogramokra
   vonatkozo parancsokat igen reszletesen targyalja. A legto:bb ilyen
   szkriptet a Bourne-fele parancsertelmezo"ben keszitik, es to:bb
   fontos programozoi felu:let (make(1), system(3), popen(3) es ezek
   magasabb szintu", peldaul Perl es Tcl nyelvi megfelelo"i) a
   Bourne-parancsertelmezo" hasznalatan alapszik. Mivel a
   Bourne-parancsertelmezo" hasznalata ilyen szeles ko:rben
   elterjedt, fontos, hogy gyorsan induljon, elo"re megjosolhato
   legyen a mu"ko:dese es ne foglaljon tulsagosan sok memoriat.

   A jelenlegi implementacio igyekszik ezek ko:zu:l az elvarasok
   ko:zu:l egyszerre a leheto" legto:bbet teljesiteni. A /bin/sh
   programot csak ugy tudjuk a megfelelo" mereten tartani, ha nem
   tesszu:k bele az o:sszes to:bbi parancsertelmezo"ben megtalalhato
   kenyelmi funkciot. Pontosan ezert talalhatjuk meg viszont a
   Portgyu"jtemenyben a to:bbi, peldaul a bash, scsh, tcsh es zsh
   parancsertelmezo"ket. (Ezek konkret memoriahasznalatat o:ssze is
   tudjuk vetni, ha a ps -u parancs kimenetenek "VSZ" es "RSS"
   oszlopait megnezzu:k.)

   7.11. A Netscape es az Opera inditasa miert tart olyan sokaig?

   Erre az az altalanos valasz, hogy a nevfeloldas valoszinu"leg
   rosszul mu"ko:dik a rendszeru:nko:n. A Netscape es az Opera is
   elleno"rzi a nevfeloldast az indulasakor. Ezert a bo:ngeszo"
   egeszen addig nem jelenik meg az asztalon, amig valaszt nem kap
   vagy ra nem jo:n, hogy nincs aktiv halozati kapcsolat.

   7.12. Ha a CVSup hasznalataval frissitju:k a Portgyu"jtemenyt,
   akkor sok port nem fordul le mindenfele rejtelyes hibau:zenet
   kisereteben! Valami nagy baj van a Portgyu"jtemennyel?

   Ha ugy korabban ugy frissitettu:k a CVSup hasznalataval a
   Portgyu"jtemenyt, hogy nem adtuk meg a ports-all CVSup
   algyu"jtemenyt, akkor a ports-base algyu"jtemenyt is mindig
   frissitenu:nk kell! Ennek okairol a keziko:nyvben olvashatunk.

   7.13. Hogyan lehet MIDI allomanyokbol audio CD-t kesziteni?

   Ha MIDI allomanyokbol akarunk audio CD-t kesziteni, akkor
   elo"szo:r telepitsu:k fel a Portgyu"jtemenybo"l a audio/timidity++
   portot, majd kezzel tegyu:k hozza Eric A. Welsh GUS patch-eit,
   melyek a http://alleg.sourceforge.net/digmid.html cimro"l
   to:ltheto"ek le. Miutan a TiMidity++ sikeresen felkeru:lt a
   rendszeru:nkre, a MIDI allomanyokat a ko:vetkezo" paranccsal
   tudjuk atkonvertalni WAV allomanyokra:

 % timidity -Ow -s 44100 -o /tmp/juke/01.wav 01.mid

   A WAV allomanyok ezek utan tetszo"leges formatumba konvertalhatoak
   tovabb vagy keszitheto" belo"lu:k egy audio CD, ahogy azt a
   FreeBSD keziko:nyvben is olvashatjuk.

     --------------------------------------------------------------

                  Fejezet 8. A rendszermag beallitasa

   8.1. Nehez testreszabni a rendszermagot?

   8.2. A rendszermag nem fordul le, mert a _hw_float nem talalhato.
   Hogyan lehet megoldani ezt a problemat?

   8.3. Miert ilyen nagy a rendszermag merete (ko:zel 10 MB)?

   8.4. Miert u:tko:znek a megszakitasok, amikor to:bbportos soros
   vonali kartyakat akarunk hasznalni?

   8.5. Miert nem lehet leforditani a rendszermagot, meg a GENERIC
   beallitasaival sem?

   8.6. Honnan tudhatjuk meg milyen u:temezo"vel dolgozik a
   rendszeru:nk?

   8.7. Mi az a kern.sched.quantum?

   8.1. Nehez testreszabni a rendszermagot?

   Egyaltalan nem! Ezzel kapcsolatban olvassuk el a FreeBSD
   keziko:nyv rendszermag beallitasairol szolo reszet.

     Megjegyzes: Az uj kernel allomany a hozza tartozo modulokkal
     egyu:tt a /boot/kernel ko:nyvtarba telepu:l, mig a rendszermag
     korabbi valtozata es a moduljai a /boot/kernel.old ko:nyvtarba
     keru:l at, igy ha netalan valamit elrontottunk volna, akkor a
     rendszermag korabbi valtozatanak beto:ltesevel leheto"segu:nk
     lesz kijavitani a hibat.

   8.2. A rendszermag nem fordul le, mert a _hw_float nem talalhato.
   Hogyan lehet megoldani ezt a problemat?

   Ez valoszinu"leg azert ko:vetkezett be, mert eltavolitottuk az
   npx0 (lasd npx(4)) tamogatast a rendszermag beallitasai ko:zu:l,
   mert a rendszeru:nkben nincs matematikai tarsprocesszor. Az npx0
   eszko:z jelenlete azonban ko:telezo". Valahol a gepu:nkben lennie
   kell olyan eszko:znek, amely a lebego"pontos szamok hardveres
   kezeleset vegzi, annak ellenere, hogy nem egy ku:lo:nallo eszko:z,
   ahogy regen a 386-osoknal volt. A rendszermagban szerepelnie kell
   az npx0 eszko:znek. Ha netalan meg sikeru:lne is npx0 tamogatas
   nelku:l forditanunk egy rendszermagot, akkor sem tud elindulni.

   8.3. Miert ilyen nagy a rendszermag merete (ko:zel 10 MB)?

   Nagyon valoszinu", hogy a rendszermagunk debug modban keszu:lt el.
   A debug modu rendszermagokban rengeteg olyan szimbolum talalhato,
   amely hasznos lehet a hibak keresese es a rendszer vizsgalata
   soran, ezert emiatt jelento"s mertekben no:vekszik a merete.
   Emiatt nem kell aggodnunk, mert egy hibakeresesre felkeszitett
   rendszermag egyaltalan nem vagy csak egy kicsivel lassabb, mint a
   hagyomanyos valtozat, illetve a rendszer o:sszeomlasakor mindig
   mindig szu:ksegu:nk lehet ezekre a debug informaciokra.

   Ha viszont keves a lemezteru:let vagy egyszeru"en csak nem akarunk
   debug modu rendszermagot akarunk futtatni, akkor a ko:vetkezo"kre
   kell figyelnu:nk:

     * Vegyu:k ki a rendszermag konfiguracios allomanyabol a
       ko:vetkezo" sort:

 makeoptions DEBUG=-g

     * A config(8) hasznalata soran ne hasznaljuk a -g beallitast.

   A fentiek ko:zu:l akarmelyiket is valasztjuk, a rendszermagunk
   debug modban jo:n letre. Ha azonban sikeru:lt betartani a fentebb
   javasolt lepeseket, akkor egy normal rendszermagot kapunk, amely
   merete ilyenkor jelento"s mertekben visszaesik: a legto:bbju:k
   olyan 1,5 es 2 MB ko:ru:l van.

   8.4. Miert u:tko:znek a megszakitasok, amikor to:bbportos soros
   vonali kartyakat akarunk hasznalni?

   Ha a rendszermagot a to:bbportos soros vonali kartyak
   tamogatasaval forditjuk le, akkor a rendszerto"l azt az u:zenetet
   kapjuk, hogy csak az elso" megszakitast fogja hasznalni, a to:bbit
   pedig u:tko:zes miatt (interrupt conflict) kihagyja. Hogyan lehet
   ezen javitani?

   A gondot alapveto"en az okozza, hogy a FreeBSD a rendszermagban
   fixen letarolja ezeket, nehogy valamilyen hardveres vagy
   szoftveres u:tko:zes miatt elkallodjanak. Ezen ugy tudunk
   segiteni, ha egyetlen IRQ vonal kivetelevel az o:sszes to:bbi
   beallitasat szabadon hagyjuk. Ime erre egy pelda:

 #
 # To:bbportos nagysebessegu" soros vonali eszko:zo:k - 16550 UART
 #
 device sio2 at isa? port 0x2a0 tty irq 5 flags 0x501 vector siointr
 device sio3 at isa? port 0x2a8 tty flags 0x501 vector siointr
 device sio4 at isa? port 0x2b0 tty flags 0x501 vector siointr
 device sio5 at isa? port 0x2b8 tty flags 0x501 vector siointr

   8.5. Miert nem lehet leforditani a rendszermagot, meg a GENERIC
   beallitasaival sem?

   Ennek to:bb oka is lehet. Ezek ko:zu:l nehany, de nem feltetlenu:l
   ebben a sorrendben:

     * Nem a make buildkernel es make installkernel parancsokat
       hasznaltuk es valoszinu"leg a forrasaink sem egyeznek meg a
       jelenleg futo rendszerevel (peldaul egy 8.1-RELEASE rendszert
       akarunk forditani egy 7.3-RELEASE rendszeren). Ha frissiteni
       akarunk, akkor olvassuk el a /usr/src/UPDATING allomanyt,
       ku:lo:no:s tekintettel a vegen talalhato "COMMON ITEMS" cimu"
       szakaszra.

     * A make buildkernel es make installkernel parancsokat
       hasznaltuk, de elo"tte nem futott le rendesen a make
       buildworld parancs. A make buildkernel parancs ugyanis ero"sen
       tamaszkodik a make buildworld altal vegzett munkara.

     * Gyakran a FreeBSD-STABLE valtozat hasznalata eseten is
       elo"fordulhat, hogy olyan pillanatban to:lto:ttu:k le a
       forrasokat, amikor modositas alatt voltak vagy valamiert nem
       mu"ko:dtek rendesen. Kizarolag a kiadasok eseten tudjuk
       szavatolni a hibatlan forditast, noha a FreeBSD-STABLE
       verziobol keszu:lt valtozatok is to:bbnyire megfelelo"ek.
       Probaljuk meg ujra leto:lteni a forrasokat, ha eddig meg nem
       probalkoztunk volna vele, es nezzu:k meg, hogy ez segit-e
       megoldani a problemat. Keressu:k masik szervert, ha gondjaink
       vannak a frissitessel.

   8.6. Honnan tudhatjuk meg milyen u:temezo"vel dolgozik a
   rendszeru:nk?

   Nezzu:k meg, hogy a rendszeru:nkben elerheto"-e a
   kern.sched.quantum valtozo. Ha van ilyenu:nk, akkor valami
   ilyesmit kell tapasztalnunk:

 % sysctl kern.sched.quantum
 kern.sched.quantum: 99960

   Ha letezik a kern.sched.quantum nevu" sysctl valtozo, akkor a 4BSD
   u:temezo" fut (lasd sched_4bsd(4)). Ha nem, akkor egy ilyen hibat
   kapunk a sysctl(8) parancstol (ezt nyugodtan figyelmen kivu:l
   hagyhatjuk):

 % sysctl kern.sched.quantum
 sysctl: unknown oid 'kern.sched.quantum'

   Az aktualisan hasznalt u:temezo" neve ko:zvetlenu:l elerheto" a
   kern.sched.name sysctl valtozo lekerdezesen keresztu:l:

 % sysctl kern.sched.name
 kern.sched.name: 4BSD

   8.7. Mi az a kern.sched.quantum?

   A kern.sched.quantum erteke hatarozza meg, hogy egy futo program
   legfeljebb mennyi orajelet futhat egyszerre, megszakitas nelku:l.
   Ezt az erteket a 4BSD u:temezo" hasznalja, ezert a jelenletebo"l
   vagy hianyabol ko:vetkeztetni tudunk a pillanatnyilag hasznalatban
   levo" u:temezo"re.

     --------------------------------------------------------------

       Fejezet 9. Lemezek, allomanyrendszerek es rendszerto:lto"k

   9.1. Hogyan adjunk lemezeket a FreeBSD rendszeru:nkho:z?

   9.2. Hogyan lehet atteni a rendszert egy nagyobb lemezre?

   9.3. A "Veszelyesen dedikalt" ("Dangerously Dedicated") lemezek
   veszelyesek a felhasznalora?

   9.4. Milyen particiokon lehet Soft Updatest hasznalni? A Soft
   Updates allitolag nem mu"ko:dik rendesen a gyo:kerparticio eseten.

   9.5. Mi to:rtent a ccd(4) eszko:zzel?

   9.6. Miert nem lehet a ccd(4) eszko:z lemezcimkejet szerkeszteni?

   9.7. Lehet mas operacios rendszerek allomanyrendszeret is
   csatlakoztatni FreeBSD alatt?

   9.8. Hogyan lehet masodlagos (logikai) DOS particiokat
   csatlakoztatni?

   9.9. Hasznalhato titkositott allomanyrendszer FreeBSD alatt?

   9.10. A Windows NT(R) rendszerto:lto"jevel is el lehet inditani a
   FreeBSD-t?

   9.11. A LILO-bol hogyan lehet FreeBSD-t es Linuxot is inditani?

   9.12. Hogyan lehet a GRUB hasznalataval FreeBSD-t es Linuxot is
   inditani?

   9.13. Hogyan lehet a BootEasy hasznalataval elinditani a FreeBSD-t
   es a Linuxot?

   9.14. A rendszerinditaskor lathato ??? hogyan irhato at valami
   ertelmesre?

   9.15. Cserelheto" lemezes meghajtokat hogyan lehet hasznalni?

   9.16. Miert ad a rendszer "Incorrect super block" hibat CD-k
   csatlakoztatasanal?

   9.17. Miert ad a rendszer "Device not configured" hibau:zenetet
   CD-k csatlakoztatasakor?

   9.18. Miert jelenik meg az o:sszes nemzeti karakter helyen "?",
   amikor FreeBSD alatt csatlakoztatunk egy CD-t?

   9.19. A FreeBSD alatt keszitett CD-ket nem lehet mas operacios
   rendszerekkel olvasni. Miert nem?

   9.20. Hogyan lehet lementeni egy adat CD tartalmat a merevlemezre?

   9.21. Miert nem lehet audio CD-ket csatlakoztatni a mount
   paranccsal?

   9.22. Hogyan lehet to:bbmenetes (multisession) CD-ket
   csatlakoztatni a mount paranccsal?

   9.23. Hogyan kepesek az egyszeru" felhasznalok floppykat, CD-ket
   es mas egyeb cserelheto" lemezes eszko:zo:ket hasznalni?

   9.24. A du es a df parancsok eltero" mennyisegu" szabad helyet
   mutatnak. Mi okozza ezt?

   9.25. Hogyan lehet no:velni a lapozoteru:letet?

   9.26. A FreeBSD miert latja kisebbnek a lemezeket mint amekkoranak
   a gyarto mondja ezeket?

   9.27. Hogyan lehet egy particio 100 szazaleknal is jobban megtelt?

   9.1. Hogyan adjunk lemezeket a FreeBSD rendszeru:nkho:z?

   Ezzel kapcsolatban olvassuk el a lemezek hozzaadasarol szolo reszt
   a FreeBSD keziko:nyvben.

   9.2. Hogyan lehet atteni a rendszert egy nagyobb lemezre?

   Ezt legegyszeru"bben ugy tudjuk megcsinalni, ha ujratelepitju:k az
   operacios rendszert az uj lemezre es ku:lo:n attesszu:k a
   felhasznaloi adatokat. Ez ku:lo:no:sen ajanlott abban az esetben,
   ha mar to:bb kiadas ota ko:vetju:k a -STABLE valtozatot, vagy ha
   korabban mar frissitettu:k a kiadasunkat. A boot0cfg(8)
   segitsegevel fel tudjuk rakni a booteasyt mind a ket lemezre es
   igy egeszen addig valtogatni tudjuk a ketto"t, amig teljesen at
   nem alltunk. Ugorjuk at a ko:vetkezo" bekezdest, es olvassuk el,
   hogy rakjuk at az adatokat.

   Ugy is do:nthetu:nk, hogy nem telepitju:k ujra a rendszert. Ekkor
   vagy a sysinstall(8), vagy pedig a fdisk(8) es a disklabel(8)
   hasznalataval osszuk fel es cimkezzu:k meg az uj lemezt. Erdemes
   meg a boot0cfg(8) segitsegevel felraknunk a booteasyt mind a ket
   lemezre, igy miutan atmasoltuk a regi rendszeru:nket az uj
   lemezre, ennek megtartasaval ki tudjuk probalni az uj rendszert. A
   lemezek formazasarol szolo cikkben olvashatunk ennek pontosabb
   reszleteiro"l.

   Most, miutan sikeresen beallitottuk az uj lemezt, keszen allunk az
   adatok atmasolasara. Sajnos nem lehet csak ugy vakon atmasolni
   ezeket egyik lemezro"l a masikra. Ilyenkor ugyanis bizonyos dolgok
   (peldaul a /dev ko:nyvtarban talalhato eszko:zleirok, az
   allomanyjelzo"k es a linkek stb.) hajlamosak elromlani. Ezert
   ehhez olyan eszko:zo:kre lesz szu:ksegu:nk, amelyek ismerik ezeket
   a dolgokat, mint peldaul a dump(8). Tovabba javasoljuk, hogy
   egyfelhasznalos modban vegezzu:k el az atvitelt, noha ez nem
   feltetlenu:l szu:kseges.

   A rendszerindito allomanyrendszer atmozgatasahoz egyedu:l a
   dump(8) es restore(8) segedprogramokra lesz szu:ksegu:nk. Esetleg
   a tar(1) parancs is hasznalhato, de nem minden esetben. A dump(8)
   es restore(8) paros akkor is remeku:l hasznalhato, ha egy particio
   tartalmat egy u:res particiora akarjuk atvinni. A ko:vetkezo"
   lepesek szu:ksegesek ahhoz, hogy a dump parancs segitsegevel
   atvigyu:k egyik particiorol a masikra az adatokat:

    1. Hozzunk letre egy uj particiot.

    2. Ideiglenesen csatlakoztassuk egy ko:nyvtarba.

    3. Lepju:nk be abba a ko:nyvtarba.

    4. Mentsu:k le a regi particiot es az eredmenyt ku:ldju:k at az
       ujra.

   Peldaul, ha a /mnt ko:nyvtarba csatlakoztatott /dev/ad1s1a
   eszko:zro"l akarjuk atvinni a jelenlegi gyo:kerparticionkat, akkor
   ezeket a parancsokat kell kiadnunk:

 # newfs /dev/ad1s1a
 # mount /dev/ad1s1a /mnt
 # cd /mnt
 # dump 0af - / | restore rf -

   Tovabbi munkat igenyel, ha a dump parancs segitsegevel a
   particioinkat is at akarjuk szervezni. Peldaul a /var particiot
   ugy tudjuk beleolvasztani a to:vebe, ha letrehozunk egy olyan
   particiot, amely mind a ketto" szamara elegendo" nagy, majd a
   fentebb leirt modszerrel elo"szo:r atmozgatjuk a to:vet, utana
   pedig atmozgatjuk az alparticio tartalmat az elso" mozgatas soran
   letrejo:tt egyik u:res ko:nyvtarba:

 # newfs /dev/ad1s1a
 # mount /dev/ad1s1a /mnt
 # cd /mnt
 # dump 0af - / | restore rf -
 # cd var
 # dump 0af - /var | restore rf -

   Egy ko:nyvtarat, peldaul /var tartalmat pedig ugy tudunk
   levalasztani a to:vero"l, vagyis atrakni egy korabban nem letezo"
   particiora, ha elo"szo:r letrehozzuk mind a ket particiot,
   csatlakoztatjuk a leendo" alparticiot az ideiglenes csatlakozasi
   ponton belu:l a megfelelo" ko:nyvtarba es mindketto"re atmozgatjuk
   a regi particio teljes tartalmat:

 # newfs /dev/ad1s1a
 # newfs /dev/ad1s1d
 # mount /dev/ad1s1a /mnt
 # mkdir /mnt/var
 # mount /dev/ad1s1d /mnt/var
 # cd /mnt
 # dump 0af - / | restore rf -

   A felhasznaloi adatok eseten a cpio(1), pax(1), tar(1) es dump(8)
   eszko:zo:ket ajanljuk. Az iras pillanataban meg ugy tudjuk, hogy
   nem tartjak meg az allomanyjelzo"kkel kapcsolatos informaciokat,
   ezert csak ovatosan hasznaljuk ezeket!

   9.3. A "Veszelyesen dedikalt" ("Dangerously Dedicated") lemezek
   veszelyesek a felhasznalora?

   A telepites soran ket ku:lo:nbo:zo" modon tudjuk particionalni a
   lemezeinket. Alapertelmezes szerint a rendszer igyekszik
   kompatbilis maradni a gepu:nko:n talalhato to:bbi operacios
   rendszerrel. Ilyenkor normalis particios tablabeli bejegyzeseket
   keszit (amelyeket FreeBSD alatt "slice"-oknak hivnak), es egy
   ilyen slice-ba teszi az o:sszes sajat particiojat. Emelle meg
   telepiteni tudjuk az operacios rendszerek valasztasanak
   leheto"seget is a rendszer inditasakor. A masik leheto"seg
   valasztasa eseten azonban a FreeBSD teljesen kisajatitja a lemezt
   es nem is probal meg kompatibilis maradni a to:bbi operacios
   rendszerrel.

   Miert is nevezzu:k ezt "veszelyesnek"? A lemez ebben az esetben
   nem tartalmaz semmi olyat, amelyet a hetko:znapi programok
   particios tablakent tudnanak beazonositani. Attol fu:ggo"en, hogy
   mennyire illedelmes, egy ilyen program panaszkodni fog, amikor
   megprobalja ertelmezni a lemez tartalmat, de rosszabb esetben
   anelku:l felu:lirja a rendszerbeto:lto"t, hogy barmit is jelzett
   volna. Raadasul a "veszelyesen dedikalt modon" kiosztott lemezek
   meg bizonyos BIOS-okat is kepesek megzavarni, to:bbek ko:zt az
   Award (peldaul amelyek a HP NetServer, Micronics es hasonlo
   rendszerekben talalhatoak) vagy Symbios/NCR (nepszeru" 53C8xx
   SCSI-vezerlo"k) tipusuak eseten talalkozhatunk ezzel a
   problemaval. Ez a lista persze nem teljes, mas gyartok termekeivel
   is gondok akadhatnak. Ennek a hibanak jellemzo" tu:nete a "read
   error" hibau:zenet, amely arra utal, hogy a FreeBSD beto:lto"je
   nem talalja sajat magat a lemezen, vagy eppen az egesz rendszer
   megall a rendszer inditasa ko:zben.

   Akkor megis mi ertelme van ennek? Csak nehany kilobyte-tot
   sporolunk vele, miko:zben komoly gondokat okozhat egy frissen
   telepitett rendszer eseteben. A "veszelyesen dedikalt mod"
   eredetileg az uj FreeBSD telepito"ket veszelyezteto" egyik komoly
   hibat szeretne kiku:szo:bo:lni: a merevlemezek BIOS es lemez
   o:nmaga altal ismert geometriai beallitasainak egyeztetese.

   A "lemezgeometria" fogalma tulajdonkeppen mar egy elavult fogalom,
   de a PC-k BIOS-a legbelu:l meg mind a mai napig igy kommunikal a
   lemezekkel. Amikor a FreeBSD telepito"jevel slice-okat hozunk
   letre, olyan modon kell ro:gzitenu:nk a lemezre ezek poziciojat,
   hogy a BIOS kepes legyen megtalalni. Ha ez nem sikeru:l, akkor nem
   tudjuk elinditani a rendszert.

   A "veszelyesen dedikalt" mod ezt a problemat az egyszeru"sitesen
   keresztu:l probalja megoldani, es neha sikeru:l is neki. Ezt
   azonban csak akkor javasoljuk, ha semmi mas nem mu"ko:dik, hiszen
   az esetek tulnyomo reszeben mas megoldas is letezik.

   Hogy tudjuk tehat akkor elkeru:lni a "veszelyesen dedikalt" mod
   hasznalatat a telepites soran? Jegyezzu:k fel, hogy mik a BIOS
   szerint a merevlemezu:nk geometriai beallitasai. Ezt a
   rendszerinditas ko:zben a rendszermagtol is megkerdezhetju:k ugy,
   hogy a boot: paranccsoraba megadjuk a -v beallitast, vagy a
   beto:lto"ben a boot -v parancsot hasznaljuk. Igy pontosan a
   telepito" inditasa elo"tt a rendszermag ki fogja irni a BIOS altal
   ismert geometriai beallitasokat. Ne essu:nk panikba, varjuk meg,
   amig a telepito" elindul, tekerju:nk vissza a szamokhoz es
   olvassuk le ezeket. A lemezek altalaban a BIOS sorrendjeben
   jelennek meg, tehat elo"szo:r az IDE aztan a SCSI tipusuak.

   A lemez particionalasakor elleno"rizzu:k, hogy az FDISK
   kepernyo"jen megjeleno" geometriai beallitasok megfelelo"ek (tehat
   egyeznek a BIOS altal ismert ertekekkel). Ha elterest
   tapasztalunk, akkor a G billentyu" lenyomasaval tudjuk atjavitani.
   Erre leginkabb akkor lesz szu:ksegu:nk, ha a lemez teljesen u:res,
   vagy ha a lemezt egy masik rendszerbo"l hoztuk at. Ez egyebkent
   csak azoknal a lemezeknel okoz gondot, amelyekro"l a rendszert
   akarjuk inditani, a FreeBSD a to:bbi lemezzel mar remeku:l
   elboldogul.

   Miutan sikeru:lt egyeztetnu:nk a BIOS es a FreeBSD geometriai
   beallitasait, szinte biztos, hogy nem kell mar emiatt aggodnunk,
   igy a "veszelyesen dedikalt" modra sincs szu:ksegu:nk. Ha viszont
   megis egy "read error" hibau:zenetet kapnank a rendszer inditasa
   ko:zben, akkor tegyu:nk egy probat. Semmit sem veszithetu:nk.

   Ha a "veszelyesen dedikalt" mod hasznalatarol szeretnenk
   visszaterni a megszokottra, akkor ket leheto"segu:nk van.
   Elo"szo:r is teljesen le kell nullaznunk az MBR-t, igy biztosra
   vehetju:k, hogy az ezutan ko:vetkezo" telepitesek soran egy
   teljesen u:res lemezt latunk. Ezt peldaul igy lehet megtenni:

 # dd if=/dev/zero of=/dev/rda0 count=15

   A masik modszer egy hivatalosan nem dokumentalt DOS-os
   "leheto"seg" hasznalata:

 C:\> fdisk /mbr

   Ezzel egy uj Master Boot Recordot tudunk telepiteni, ami ezzel
   egyu:tt felu:lirja a BSD rendszerto:lto"jet is.

   9.4. Milyen particiokon lehet Soft Updatest hasznalni? A Soft
   Updates allitolag nem mu"ko:dik rendesen a gyo:kerparticio eseten.

   A ro:vid valasz: A Soft Updates barmelyik particion minden tovabbi
   nelku:l hasznalhato.

   A hosszabb valasz: Korabban voltak bizonyos ketsegek afelo"l, hogy
   a Soft Updates jol mu"ko:dik a rendszerindito particiokon is. Ez
   alapveto"en a Soft Updates ket jellemzo"jere vezetheto" vissza.
   Elo"szo:r is, a Soft Updatest alkalmazo particiok eseten
   elo"fordulhat, hogy a rendszero:sszeomlas soran elveszik
   valamennyi adat (maga a particio nem lesz hibas, csupan nemi adat
   tu"nik el), illetve a Soft Updates ideiglenesen kifogyhat a
   tarhelybo"l.

   A Soft Updates hasznalata soran a rendszermag legfeljebb harminc
   masodperc mulva irja ki fizikailag a valtoztatasokat a lemezre.
   Tehat amikor egy nagyobb allomanyt to:rlu:nk, akkor ez az allomany
   egeszen addig a lemezen marad, amig a rendszermag tenylegesen el
   nem vegzi ezt a to:rlest. Ezzel viszont nagyon egyszeru"en
   letrehozhato egy "u:tko:zes" (race condition) az
   allomanyrendszeren. Tegyu:k fel, hogy leto:rlu:nk egy nagyobb
   allomanyt es utana ko:zvetlenu:l letrehozunk egy masik nagyobb
   allomanyt. Mivel az elso" allomany ilyenkor meg nem to:rlo"dik le
   valojaban a lemezro"l, ezert a masodik szamara mar nem lesz
   elegendo" helyu:nk. A rendszer ekkor egy hibau:zenetben fog
   figyelmeztetni minket, miko:zben pontosan az iment to:ro:ltu:nk le
   egy oriasi allomanyt! Ha nehany masodperccel keso"bb ujra
   megprobaljuk letrehozni ezt az allomanyt, akkor mar minden a
   megfelelo" modon fog zajlani. Ezt regebben sok FreeBSD felhasznalo
   nem tudta mire velni.

   Ha a rendszeru:nk olyankor omlik o:ssze, amikor a rendszermag mar
   elkezdte egy nagyobb mennyisegu" adat kiirasat a lemezre, de meg
   nem fejezo"do:tt be, akkor ko:nnyen elo"fordulhat, hogy ez az adat
   elveszik vagy meghibasodik. Ennek kockazata nagyon kicsi, es
   altalaban kezelheto", viszont az IDE-meghajtokban talalhato irasi
   gyorsitotar hasznalata jelento"sen no:veli ezt. Ezert a Soft
   Updates alkalmazasa soran nem javasoljuk ennek hasznalatat.

   Ezek a problemak az o:sszes Soft Updates particiot veszelyeztetik.
   Mennyiben vonatkoznak viszont ezek a gyo:kerparticiora?

   A gyo:kerparticion nagyon ritkan valtoznak fontos informaciok. A
   /boot/kernel/kernel es az /etc egyedu:l a rendszer karbantartasa
   soran frissu:l, vagy peldaul amikor a felhasznalok jelszot
   valtoztatnak. Ha a rendszer egy ilyen valtoztatas harminc
   masodperces idejen belu:l omlik o:ssze, akkor megvan ra az
   eselyu:nk, hogy elvesznek az adataink. Ez a kockazat a legto:bb
   alkalmazas szamara elfogadhato, de semmikeppen sem szabad
   figyelmen kivu:l hagynunk. Ha a rendszeru:nk nem kepes vallalni
   meg ennyi kockazatot sem, akkor a rendszerindito particion tiltsuk
   le a Soft Updates hasznalatat!

   A gyo:kerparticio hagyomanyosan az egyik legkisebb particio. Ha
   viszont az ideiglenes allomanyok tarolasara szant /tmp ko:nyvtarat
   is ezen belu:lre tesszu:k es gyakran hasznaljuk, akkor ebbo"l
   ido"szakosan tarhelyproblemaink adodhatnak. Ko:nnyen megoldhatjuk
   azonban ezt a problemat, ha a /tmp ko:nyvtarhoz letrehoznunk egy
   szimbolikus linket a /var/tmp ko:nyvtarra.

   9.5. Mi to:rtent a ccd(4) eszko:zzel?

   A hibajelenseg:

 # ccdconfig -C
 ccdconfig: ioctl (CCDIOCSET): /dev/ccd0c: Inappropriate file type or format

   Ez altalaban olyankor to:rtenik, amikor olyan c particiokat
   probalunk meg o:sszefu"zni, amelyek alapertelmezes szerint unused
   ("nem hasznalt") tipusuak. A ccd(4) meghajto azonban megko:veteli,
   hogy az erintett particiok FS_BSDFFS tipusuak legyenek.
   Szerkesszu:k at a lemezeken talalhato cimkeket es valtoztassuk meg
   a particiok tipusat a 4.2BSD ertekre.

   9.6. Miert nem lehet a ccd(4) eszko:z lemezcimkejet szerkeszteni?

   A hibajelenseg:

 # disklabel ccd0
 (itt valami gondot ir ki, ezert megprobaljuk szerkeszteni a cimket)
 # disklabel -e ccd0
 (edit, save, quit)
 disklabel: ioctl DIOCWDINFO: No disk label on disk;
 use "disklabel -r" to install initial label

   Ezt altalaban azert kapjuk, mert a ccd(4) altal visszaadott
   lemezcimke valojaban "nem letezik" a lemezen. Ezen ugy tudunk
   segiteni, ha explicit modon visszairjuk, valahogy igy:

 # disklabel ccd0 > /tmp/lemezcimke.tmp
 # disklabel -Rr ccd0 /tmp/lemezcimke.tmp
 # disklabel -e ccd0
 (most mar mu"ko:dni fog)

   9.7. Lehet mas operacios rendszerek allomanyrendszeret is
   csatlakoztatni FreeBSD alatt?

   A FreeBSD to:bb mas allomanyrendszert is ismer.

   UFS

           Az UFS formatumu CD-k FreeBSD alatt ko:zvetlenu:l
           csatlakoztathatoak. A Digital UNIX es mas rendszerek UFS
           particioit nem mar annyira ko:nnyu" csatlakoztatni, ez
           leginkabb a kerdeses operacios rendszer particionalasi
           megoldasaitol fu:gg.

   ext2/ext3

           A FreeBSD tamogatja az ext2fs es ext3fs particiokat.
           Erro"l bo"vebben lasd a mount_ext2fs(8) man oldalt.

   NTFS

           A FreeBSD csak olvasni kepes az NTFS particiokat. Ezzel
           kapcsolatban a mount_ntfs(8) man oldalan talalunk
           reszletesebb informaciokat. Az irhatosag hasznalatahoz az
           ntfs-3g portolt valtozatat javasoljuk (lasd
           sysutils/fusefs-ntfs).

   FAT

           A FreeBSD egyarant kepes irni es olvasni a FAT tipusu
           particiokat. Erro"l a mount_msdosfs(8) man oldalan
           tudhatunk meg to:bbet.

   ReiserFS

           A FreeBSD tudja olvasni a ReiserFS particiokat. Ezt a
           mount_reiserfs(8) man oldalon olvashatjuk.

   ZFS

           A FreeBSD jelen pillanatban a Sun(TM) ZFS meghajtojanak
           atiratat is tartalmazza. Jelenleg azonban csak elegendo"
           memoriaval rendelkezo" amd64 platformokon javasoljuk a
           hasznalatat. Reszletesebb informaciokert lasd a zfs(8) man
           oldalt.

   A FreeBSD halozati allomanyrendszereket is tamogat, to:bbek ko:zt
   az NFS-t (lasd mount_nfs(8)), a NetWare-t (lasd mount_nwfs(8)), es
   Microsoft-fele SMB allomanyrendszereket (lasd mount_smbfs(8)). Mas
   egyeb FUSE-alapu allomanyrendszer (sysutils/fusefs-kmod)
   tamogatasat is megtalalhatjuk a portok ko:zo:tt.

   9.8. Hogyan lehet masodlagos (logikai) DOS particiokat
   csatlakoztatni?

   A logikai DOS particiok az elso"dleges particiok utan talalhatoak.
   Peldaul, ha van egy "E" betu"jelu" logikai particionk a masodik
   SCSI-meghajtonkon, akkor lennie kell egy "o:to:dik slice-nak" a
   /dev ko:nyvtarban, amelyet majd csatlakoztatni tudunk:

 # mount -t msdosfs /dev/da1s5 /dos/e

   9.9. Hasznalhato titkositott allomanyrendszer FreeBSD alatt?

   Igen. Erre a celra a gbde(8) es a geli(8) is to:keletesen
   alkalmas. A reszleteket lasd a FreeBSD keziko:nyv A lemezparticiok
   titkositasa cimu" fejezeteben.

   9.10. A Windows NT(R) rendszerto:lto"jevel is el lehet inditani a
   FreeBSD-t?

   Ehhez tulajdonkeppen csak annyit kell csinalnunk, hogy atmasoljuk
   a FreeBSD rendszerindito particiojanak az elso" szektorat egy
   allomanyba a DOS/Windows NT particion belu:l. Legyen ez peldaul a
   C:\BOOTSECT.BSD allomany (a C:\BOOTSECT.DOS mintajara), amelyhez
   aztan igy igazitjuk a c:\boot.ini allomanyt:

 [boot loader]
 timeout=30
 default=multi(0)disk(0)rdisk(0)partition(1)\WINDOWS
 [operating systems]
 multi(0)disk(0)rdisk(0)partition(1)\WINDOWS="Windows NT"
 C:\BOOTSECT.BSD="FreeBSD"
 C:\="DOS"

   Ha a FreeBSD ugyanazon a lemezen talalhato, ahonnan a Windows NT
   is indul, akkor egyszeru"en csak masoljuk at a /boot/boot1
   allomanyt C:\BOOTSECT.BSD neven. Ha viszont a FreeBSD egy masik
   lemezen talalhato, akkor a /boot/boot1 o:nmagaban mar nem
   elegendo", hanem helyette a /boot/boot0 allomanyra lesz
   szu:ksegu:nk.

   A /boot/boot0 allomanyt a sysinstall(8) hasznalataval kell
   telepiteni abbol a menu:bo"l, ahol a FreeBSD boot manageret kell
   kivalasztani. Erre azert van szu:kseg, mert a /boot/boot0
   allomanyon belu:l a particios tabla teljesen u:res, azonban a
   sysinstall(8) at fogja masolni a particios tablat mielo"tt a
   /boot/boot0 allomanyt az MBR-be tenne.

     Figyelem: Ne masoljunk at csak ugy egyszeru"en a /boot/boot0
     allomanyt a /boot/boot1 helyett! Ezzel felu:lirodik a particios
     tablank es igy a szamitogepet nem tudjuk elinditani!

   Amikor a FreeBSD boot managere lefut, az utoljara inditott
   operacios rendszert a particios tablaban aktivkent jelo:li meg
   (ezzel lenyegeben megjegyzi), majd ezutan beirja magat az MBR-be.
   Emiatt, hogy ha csak egyszeru"en atmasoljuk a /boot/boot0
   allomanyt a C:\BOOTSECT.BSD allomanyba, akkor csak egy egyetlen
   aktiv bejegyzest tartalmazo u:res particios tablat fog visszairni
   az MBR-be.

   9.11. A LILO-bol hogyan lehet FreeBSD-t es Linuxot is inditani?

   Ha a FreeBSD es a Linux is ugyanazon a lemezen helyezkedik el,
   akkor nincs mas teendo"nk, mint ko:vetni a LILO telepitesi
   utmutatojaban a nem-Linux tipusu operacios rendszerek inditasara
   vonatkozo utasitasokat. Ezek ro:viden o:sszefoglalva a
   ko:vetkezo"k:

   Inditsuk el a Linuxot es vegyu:k fel a ko:vetkezo" sort az
   /etc/lilo.conf allomanyba:

 other=/dev/hda2
         table=/dev/hda
         label=FreeBSD

   (A fentiekben felteteleztu:k, hogy a FreeBSD-t tartalmazo slice a
   Linux szamara /dev/hda2 neven erheto" el. Ez termeszetesen a sajat
   konfiguracionkhoz kell szabni.) Ezutan egyszeru"en csak futtassuk
   le a lilo parancsot root felhasznalokent es mar keszen is vagyunk.

   Ha a FreeBSD egy masik lemezen talalhato, akkor a
   loader=/boot/chain.b LILO-bejegyzest kell hasznalnunk. Peldaul:

 other=/dev/dab4
         table=/dev/dab
         loader=/boot/chain.b
         label=FreeBSD

   Bizonyos helyzetekben elo"fordulhat, hogy a FreeBSD
   rendszerto:lto"jenek at kell adnunk a meghajto BIOS szerinti
   sorszamat, mert csak igy tudjuk rendesen elinditani a masodik
   lemezro"l. Peldaul, ha a FreeBSD szerint a SCSI-lemezu:nk a
   BIOS-ban az 1-es lemez, akkor ezt kell megadnunk a FreeBSD
   rendszerto:lto"jenek:

 Boot: 1:da(0,a)/boot/kernel/kernel

   A boot(8) beallithato ugy, hogy a rendszer inditasakor
   automatikusan mindig ezt a beallitast hasznalja.

   A FreeBSD es Linux egyu:ttes hasznalatarol tovabbi reszleteket a
   Linux+FreeBSD mini-HOWTO cimu" irasbol tudhatunk meg.

   9.12. Hogyan lehet a GRUB hasznalataval FreeBSD-t es Linuxot is
   inditani?

   A FreeBSD-t nagyon ko:nnyu" elinditani a GRUB segitsegevel. Ehhez
   csupan annyit kell tennu:nk, hogy felvesszu:k a ko:vetkezo"
   sorokat a GRUB konfiguracios allomanyaba (/boot/grub/menu.lst,
   vagy bizonyos, peldaul Red Hat-tipusu rendszerekben a
   /boot/grub/grub.conf):

 title FreeBSD 6.1
         root (hd0,a)
         kernel /boot/loader
          

   Itt a hd0,a az elso" lemezen talalhato rendszerindito particiora
   mutat. Ha a lemezen belu:l a slice szamat is szeretnenk megadni,
   akkor irhatjuk igy is: (hd0,2,a). Ha ezt nem adjuk meg, akkor a
   GRUB alapertelmezes szerint a lemezen levo" elso" a particioval
   rendelkezo" slice-ot keresi meg.

   9.13. Hogyan lehet a BootEasy hasznalataval elinditani a FreeBSD-t
   es a Linuxot?

   A LILO-t ne a Master Boot Recordba, hanem a linuxos particionk
   elejere telepitsu:k. Ezutan a BootEasybo"l mar el tudjuk inditani
   a LILO-t.

   Abban az esetben is ezt javasoljuk, ha Windows es Linux is van a
   gepu:nko:n, mivel igy szinten egyszeru"bb lesz elinditani a
   Linuxot, ha netalan valamikor ujra kellene telepiteni a Windows-t
   (ami viszont egy "irigy" operacios rendszer, mert nem tu"r meg
   semmilyen mas operacios rendszert maga mellett a Master Boot
   Recordban).

   9.14. A rendszerinditaskor lathato ??? hogyan irhato at valami
   ertelmesre?

   Ez az szabvanyos boot managerrel csak ugy lehet megoldani, ha
   ujratelepitju:k. A portok ko:zo:tt viszont a sysutils kategoriaban
   rengeteg olyan mas boot managert talalhatunk, amely tud ilyet is.

   9.15. Cserelheto" lemezes meghajtokat hogyan lehet hasznalni?

   Legyen az akar egy Zip, EZ drive meghajto (esetleg egy floppy, ha
   igy akarjuk hasznalni), vagy eppen egy uj merevlemez, miutan mar
   telepitettu:k es felismerte a rendszert, illetve behelyeztu:k a
   lemezt, kartyat vagy akarmit, minden esetben szinte ugyanaz a
   teendo".

   (Ez a valasz leginkabb Mark Mayo ZIP GYIK cimu" irasan alapszik.)

   Ha tehat egy ZIP meghajtorol vagy floppylemezro"l beszelu:nk,
   amelyen egy DOS-os allomanyrendszer talalhato, akkor azt
   parancssorbol igy erhetju:k el, ha floppy:

 # mount -t msdosfs /dev/fd0c /floppy

   vagy igy, ha egy gyari beallitasokkal rendelkezo" ZIP-lemez:

 # mount -t msdosfs /dev/da2s4 /zip

   A to:bbi lemez eseten a fdisk(8) vagy a sysinstall(8) segitsegevel
   nezzu:k meg, hogy milyen particiok es hogyan talalhatoak meg
   rajtuk.

   A ko:vetkezo" peldakban egy da2 eszko:zkent, vagyis egy harmadik
   SCSI-lemezkent megjeleno" ZIP-meghajtot fogunk hasznalni.

   Hacsak nem floppyval van dolgunk, illetve nem tervezzu:k masoknak
   is odaadni a cserelheto" mediumot, akkor erdemes inkabb BSD tipusu
   allomanyrendszert telepiteni ra. Igy tamogatottak lesznek a hosszu
   allomanynevek, es legalabb egy ketszer gyorsabb es egy sokkal
   megbizhatobb megoldast kapunk. Ehhez elo"szo:r is le kell
   szednu:nk a DOS-szintu" particiokat es allomanyrendszereket. Erre
   a celra egyarant megfelel a fdisk(8) vagy a sysinstall(8), illetve
   kisebb lemezek eseten valoszinu"leg nem is lesz szu:ksegu:nk to:bb
   operacios rendszer tamogatasara, igy aztan ko:zvetlenu:l is
   to:ru:lhetju:k ezeket:

 # dd if=/dev/zero of=/dev/rda2 count=2
 # disklabel -Brw da2 auto

   A disklabel(8) vagy a sysinstall(8) hasznalataval ezutan letre
   tudunk hozni BSD tipusu particiokat. Valoszinu"leg erre lesz
   szu:ksegu:nk, ha lapozoallomanyt is tenni akarunk a lemezre, noha
   ennek nem sok ertelme van peldaul egy ZIP-meghajto eseten.

   Vegezetu:l hozzunk letre egy uj allomanyrendszert. Itt most ez
   egesz ZIP-lemezen egyetlen particio lesz:

 # newfs /dev/rda2c

   Csatlakoztassuk:

 # mount /dev/da2c /zip

   Emellett meg hasznos lehet felvenni hozza egy sort az /etc/fstab
   allomanyba is (lasd fstab(5)), igy a jo:vo"ben elegendo" csak a
   mount /zip parancsot kiadnunk a csatlakoztatasahoz:

 /dev/da2c /zip ffs rw,noauto 0 0

   9.16. Miert ad a rendszer "Incorrect super block" hibat CD-k
   csatlakoztatasanal?

   Fel kell vilagositanunk a mount(8) parancsot a csatlakoztatando
   eszko:z tipusarol. Erro"l a keziko:nyv lezeres
   taroloeszko:zo:kro"l szolo reszeben olvashatunk, innen is
   ku:lo:no:sen a Adat CD-k hasznalata cimu" szakaszt ajanljuk.

   9.17. Miert ad a rendszer "Device not configured" hibau:zenetet
   CD-k csatlakoztatasakor?

   Ez altalaban arra utal, hogy nincs CD a meghajtoban, vagy a
   meghajto nem erheto" el a buszon. Ezzel kapcsolatban a keziko:nyv
   Adat CD-k hasznalata cimu" szakaszat javasoljuk elolvasasra.

   9.18. Miert jelenik meg az o:sszes nemzeti karakter helyen "?",
   amikor FreeBSD alatt csatlakoztatunk egy CD-t?

   A CD-n valoszinu"leg a "Joliet" kiterjesztes hasznalataval
   taroljak az allomanyok es ko:nyvtarak adatait. Erre vonatkozoan a
   keziko:nyvben a Lezeres taroloeszko:zo:k (CD-k) letrehozasa es
   hasznalata cimu" resz elolvasasat javasoljuk, ku:lo:no:s
   tekintettel az Adat CD-k hasznalata cimu" szakaszra.

   9.19. A FreeBSD alatt keszitett CD-ket nem lehet mas operacios
   rendszerekkel olvasni. Miert nem?

   Ez minden bizonnyal abbol fakad, hogy nem egy ISO 9660
   allomanyrendszert vettu:k fel ra, hanem ko:zvetlenu:l maguk az
   allomanyokat. Olvassuk el a keziko:nyvben a Lezeres
   taroloeszko:zo:k (CD-k) letrehozasa es hasznalata cimu" fejezetet,
   de ku:lo:no:sen a Nyers adat CD-k irasa cimu" reszt.

   9.20. Hogyan lehet lementeni egy adat CD tartalmat a merevlemezre?

   Erro"l a keziko:nyvben talalunk hasznos informaciokat, azon belu:l
   is az Adat CD-k masolasa cimu" szakaszban. A CD-kkel vegezheto"
   tovabbi mu"veletekro"l a keziko:nyv Lezeres taroloeszko:zo:k
   (CD-k) letrehozasa es hasznalata cimu" reszeben talalhatunk
   reszletes utmutatasokat.

   9.21. Miert nem lehet audio CD-ket csatlakoztatni a mount
   paranccsal?

   Ha zenei CD-ket probalunk meg csatlakoztatni, akkor peldaul egy
   "cd9660: /dev/acd0c: Invalid argument" hibat fogunk kapni a
   rendszerto"l. Ez azert to:rtenik, mert a mount parancs csak
   allomanyrendszerekkel hasznalhato. A zenei CD-ken viszont
   semmilyen allomanyrendszer nincs, egyszeru"en csak maga az adat.
   Az olvasasukhoz olyan programra lesz szu:ksegu:nk, amely kepes
   zenei CD-kkel dolgozni, mint peldaul az audio/xmcd port.

   9.22. Hogyan lehet to:bbmenetes (multisession) CD-ket
   csatlakoztatni a mount paranccsal?

   A mount(8) alapertelmezes szerint az CD-n talalhato utolso
   adatsavot (menetet, vagy sessiont) probalja meg olvasni. Ha
   viszont egy korabbi menetet szeretnenk vele beto:ltetni, akkor
   erre hasznaljuk a -s paranccsori parametert. Erre a
   mount_cd9660(8) man oldalon talalhatunk ku:lo:nbo:zo" peldakat.

   9.23. Hogyan kepesek az egyszeru" felhasznalok floppykat, CD-ket
   es mas egyeb cserelheto" lemezes eszko:zo:ket hasznalni?

   A normal felhasznalok szamara engedelyezni tudjuk az eszko:zo:k
   csatlakoztatasat. Ime:

    1. root felhasznalokent allitsuk be a vfs.usermount sysctl
       valtozot az 1 ertekre:

 # sysctl -w vfs.usermount=1

    2. A cserelheto" eszko:zo:ket kepviselo" eszko:zleirokra allitsuk
       be root felhasznalokent a megfelelo" engedelyeket.

       Peldaul a felhasznaloknak igy tudjuk engedelyezni az elso"
       floppymeghajto hasznalatat:

 # chmod 666 /dev/fd0

       Az operator csoportban levo" felhasznalok pedig igy fognak
       tudni CD-ket csatlakoztatni:

 # chgrp operator /dev/acd0c
 # chmod 640 /dev/acd0c

    3. Fel kell vennu:nk ezeket a modositasokat az /etc/devfs.conf
       allomanyba is, mivel csak igy maradnak meg a ko:vetkezo"
       rendszerinditas utan.

       Ehhez root felhasznalokent a vegyu:k fel a megfelelo" sorokat
       az /etc/devfs.conf allomanyba. Peldaul, ha a felhasznaloknak
       engedelyezni akarjuk az elso" floppymeghajto hasznalatat,
       akkor:

 # Barmelyik felhasznalo kepes floppykat csatlakoztatni.
 own       /dev/fd0        root:operator
 perm      /dev/fd0        0666

       Igy engedelyezhetju:k az operator csoport tagjainak a CD-k
       csatlakoztatasat:

 # Az operator csoport tagjai csatlakoztathatnak CD-ket.
 own       /dev/acd0       root:operator
 perm      /dev/acd0       0660

    4. Vegezetu:l tegyu:k a vfs.usermount=1 sort az /etc/sysctl.conf
       allomanyba, igy a rendszer ko:vetkezo" inditasakor is megmarad
       ez a beallitas.

   Most mar mindegyik felhasznalo kepes csatlakoztatni a /dev/fd0
   eszko:zleiron keresztu:l elerheto" lemezt a sajat ko:nyvtaraba:

 % mkdir ~/az-en-csatlakozasi-pontom
 % mount -t msdosfs /dev/fd0 ~/az-en-csatlakozasi-pontom

   A operator csoport tagjai is kepesek most mar az /dev/acd0c
   eszko:zleiron keresztu:l elerheto" CD-ket csatlakoztatni a sajat
   ko:nyvtarukba:

 % mkdir ~/az-en-csatlakozasi-pontom
 % mount -t cd9660 /dev/acd0c ~/az-en-csatlakozasi-pontom

   Az eszko:zo:k levalasztasa is hasonloan egyszeru":

 % umount ~/az-en-csatlakozasi-pontom

   A vfs.usermount engedelyezesevel azonban egyu:ttjar nemi
   biztonsagi kockazat is. Az MS-DOS formatumu lemezek
   csatlakoztatasara ezert inkabb a Portgyu"jtemenyben talalhato
   emulators/mtools csomagot javasoljuk.

     Megjegyzes: A peldakban hasznalt eszko:zneveket termeszetesen a
     konfiguracionknak megfelelo"en meg kell valtoztatnunk.

   9.24. A du es a df parancsok eltero" mennyisegu" szabad helyet
   mutatnak. Mi okozza ezt?

   A valaszhoz meg kell ertenu:nk a du es a df mu"ko:deset. A du
   vegigmegy a ko:nyvtarszerkezeten es megnezi, hogy mekkorak az
   egyes allomanyok, majd megjeleniti a vego:sszegu:ket. A df ezzel
   szemben egyszeru"en csak lekerdezi az allomanyrendszerto"l, hogy
   mennyi szabad hely maradt rajta. Ezek latszolag ugyanazt a modszer
   fedik, azonban miko:zben a ko:nyvtar nelku:l allomanyok
   befolyasoljak a df parancsot, addig a du parancsot nem.

   Amikor egy program hasznal egy olyan allomanyt, amelyet eko:zben
   leto:rlu:nk, egeszen addig letezni fog, amig a program be nem
   fejezi a hasznalatat. Etto"l fu:ggetlenu:l viszont az allomany
   azonnal eltu"nik a ko:nyvtarbol. Ezt nagyon ko:nnyen ki is tudjuk
   probalni egy olyan programmal, mint peldaul a more. Tegyu:k fel,
   hogy van akkora allomanyunk, amely eleg nagy ahhoz, hogy
   feltu"njo:n a du es a df kimeneteben. (Mivel manapsag mar nagyok a
   taroloeszko:zo:k, ennek egy igen nagy allomanynak kell lennie!) Ha
   leto:ro:lju:k ezt az allomanyt, miko:zben a more paranccsal meg
   hasznaljuk, a more nem fog ro:gto:n leallni es panaszkodni az
   allomany hianyara. Egyedu:l csak az allomanyhoz tartozo bejegyzes
   tu"nik el a ko:nyvtarbol, igy mas program mar nem tud hozzaferni.
   A du erre mar azt mondja, hogy nem letezik -- bejarta a
   ko:nyvtarat es nem talalta. A df szerint azonban meg mindig ott
   van, hiszen az allomanyrendszer tudja, hogy a more parancsnak meg
   szu:ksege van ra. Ahogy a more befejezte a dolgat, a du es a df
   altal mutatott ertekek ismet egyezni fognak.

   Azt sem szabad elfelejtenu:nk, hogy a Soft Updates hasznalata
   eseten akar 30 masodpercet is varnunk kell, hogy a valtoztatasaink
   lathatova valjanak!

   Ez a helyzet nagyon gyakori webszerverek eseten. Sokan ugy
   allitanak be a FreeBSD rendszeru:ko:n webszervert, hogy elfelejtik
   beallitani hozza a naplok archivalasat es valtasat. Ilyenkor a
   hozzaferesek naplozasa gyorsan meg tudja to:lteni a /var
   ko:nyvtarat. Ekkor a rendszergazda to:rli az adott allomanyt, de a
   rendszer meg mindig panaszkodik a szabad hely hianya miatt. A
   webszerver leallitasa es ujrainditasa ekkor segit felszabaditani
   az allomanyt, igy az allomanyrendszerro"l is to:rlo"dhet. Ennek
   megelo"zesere hasznaljuk a newsyslog(8) programot.

   9.25. Hogyan lehet no:velni a lapozoteru:letet?

   A keziko:nyv Beallitas es finomhangolas cimu" fejezeteben
   talalhato egyik szakaszban olvashatunk erro"l.

   9.26. A FreeBSD miert latja kisebbnek a lemezeket mint amekkoranak
   a gyarto mondja ezeket?

   A merevlemezek gyartoi altalaban a gigabyte-okat egy milliard
   byte-kent szamoljak, miko:zben a FreeBSD pedig
   1 073 741 824 byte-nak. Ez remeku:l megmagyarazza, hogy a FreeBSD
   rendszeru:zenetei ko:zo:tt egy elmeletileg 80 GB meretu" lemez
   miert 76 319 MB-osnak jelenik meg.

   Emellett erdemes meg tisztaban lennu:nk azzal is, hogy a FreeBSD
   (alapertelmezes szerint) fenntartja a lemezteru:let 8 szazalekat.

   9.27. Hogyan lehet egy particio 100 szazaleknal is jobban megtelt?

   Az UFS particiok egy reszet (amely alapertelmezes szerint a teljes
   kapacitas 8 szazaleka) az operacios rendszer fenntartja a sajat es
   a root felhasznalo szamara. A df(1) ezt a teru:letet nem szamolja
   a Capacity oszlopban megjeleno" ertekhez, ezert tudja atlepni a
   100 szazalekos aranyt. So"t meg azt is lathatjuk, hogy a blokkok
   szamat jelzo" Blocks oszlopban megjeleno" ertek mindig, altalaban
   pontosan 8 szazalekkal nagyobb, mint a hasznalt blokkokat jelzo"
   Used es a rendelkezesre allo blokkokat jelzo" Avail oszlopokban
   szereplo" ertekek o:sszege.

   A reszleteket a tunefs(8) man oldalon belu:l a -m opcio
   bemutatasanal olvashatjuk.

     --------------------------------------------------------------

                   Fejezet 10. Rendszeradminisztracio

   10.1. Hol vannak a rendszerinditas beallitasaert felelo"s
   allomanyok?

   10.2. Hogyan lehet felhasznalokat egyszeru"en letrehozni?

   10.3. A crontab szerkesztese utan miert jelennek meg a "root: not
   found" es a hozza hasonlo hibau:zenetek?

   10.4. Miert jelenik meg a "you are not in the correct group to su
   root" hibau:zenet, amikor a su paranccsal at akarunk valtani a
   root felhasznalora?

   10.5. Az rc.conf allomanyban vagy valamelyik masik konfiguracios
   allomanyban rosszul adtuk meg a beallitasokat, es nem lehet
   modositani ezeket, mert igy irasvedett lett az allomanyrendszer.
   Mi a megoldas?

   10.6. Miert nem sikeru:l beallitani a nyomtatot?

   10.7. Hogyan lehet modositani a rendszeru:nkho:z tartozo
   billentyu"kiosztast?

   10.8. Miert jelenik meg az "unknown: <PNP0303> can't assign
   resources" hibau:zenet a rendszer indulasakor?

   10.9. Miert nem mu"ko:dnek rendesen a kvotak?

   10.10. A FreeBSD tartalmazza a System V IPC alapeszko:zeit?

   10.11. A sendmail helyett milyen mas levelezo" szerver hasznalhato
   meg?

   10.12. Elveszett a root felhasznalo jelszava! Mit tegyu:nk?

   10.13. Hogyan akadalyozhato meg, hogy a Control+Alt+Delete
   billentyu"kombinacio ujrainditsa a rendszert?

   10.14. Hogyan lehet szo:veges DOS allomanyokat UNIX formatumura
   alakitani?

   10.15. Hogyan lehet futo programokat nev szerint leallitani?

   10.16. A su(1) miert irja folyton, hogy a felhasznalo nincs a root
   ACL-jeben?

   10.17. Hogyan tavolithato el a Kerberos?

   10.18. Mi to:rtent a /dev/MAKEDEV allomannyal?

   10.19. Hogyan lehet meg to:bb pszeudoterminalt letrehozni?

   10.20. Hogyan lehet ujrainditas nelku:l az /etc/rc.conf tartalmat
   ujraolvastatni es ujrainditani az /etc/rc szkriptet?

   10.21. A -STABLE rendszer frissitesekor -BETAx, -RC vagy
   -PRERELEASE verzio jelenik meg! Mi to:rtent?

   10.22. Az uj rendszermag telepitese soran a chflags(1) program
   hibat jelez. Hogyan javithato ez a hiba?

   10.23. A rendszeren nem lehet egyszerre egy masodpercnel to:bbel
   megvaltoztatni az ido"t! Hogyan lehet megkeru:lni ezt a
   korlatozast?

   10.24. Az rpc.statd parancsnak miert kell 256 MB memoria?

   10.25. Miert nem to:ro:lheto" az schg allomanyjelzo"?

   10.26. Az .shosts allomanyon keresztu:l alapertelmezes szerint
   miert enged hitelesiteni a legujabb FreeBSD verziokban
   megtalalhato SSH?

   10.27. Mi az a vnlru?

   10.28. Mit jelentenek top parancs altal megjelenitett
   ku:lo:nbo:zo" memoriaallapotok?

   10.29. Mekkora a rendelkezesre allo memoria merete?

   10.30. Mi az a /var/empty? Nem lehet leto:ro:lni!

   10.1. Hol vannak a rendszerinditas beallitasaert felelo"s
   allomanyok?

   Az ezzel kapcsolatos beallitasok elso"sorban az
   /etc/defaults/rc.conf allomanyban talalhatoak (lasd rc.conf(5)). A
   rendszer inditasaert felelo"s szkriptek, mint peldaul az /etc/rc
   vagy az /etc/rc.d ko:nyvtar tartalma (lasd rc(8)) ezt hasznalja.
   Ezt az allomanyt tilos ko:zvetlenu:l szerkeszteni! Ha valamit meg
   akarunk valtoztatni az /etc/defaults/rc.conf allomanyban szereplo"
   beallitasok ko:zu:l, akkor ehelyett egyszeru"en csak masoljuk le
   az /etc/rc.conf allomanyba es allitsuk be ott az erteket.

   Peldaul, ha el akarjuk inditani a beepitett nevfeloldo
   szolgaltatast, a named(8) demont, akkor ennyit kell tennu:nk:

 # echo 'named_enable="YES"' >> /etc/rc.conf

   Ha helyi szolgaltatasokat akarunk futtatni, akkor tegyu:k a hozza
   tartozo szkripteket az /usr/local/etc/rc.d ko:nyvtarba. Ezek a
   szkriptek legyenek vegrehajthatoak es az alapertelmezett
   allomanymoduk legyen 555.

   10.2. Hogyan lehet felhasznalokat egyszeru"en letrehozni?

   Hasznaljuk a adduser(8), vagy bonyolultabb esetekben a pw(8)
   parancsot.

   Felhasznalokat to:ro:lni a rmuser(8), vagy amennyiben szu:kseges,
   a pw(8) paranccsal tudunk.

   10.3. A crontab szerkesztese utan miert jelennek meg a "root: not
   found" es a hozza hasonlo hibau:zenetek?

   Ilyen altalaban olyankor to:rtenik, amikor a rendszerszintu"
   crontab allomanyt modositjuk (/etc/crontab), majd a crontab(1)
   hasznalataval megprobaljuk telepiteni:

 # crontab /etc/crontab

   Ezt nem igy kell megoldani. A rendszerszintu" crontab felepitese
   elter a felhasznalokhoz tartozo crontab allomanyoketol (a
   crontab(5) man oldal szemlelteti reszletesebben ezeket az
   eltereseket), amelyet a crontab(1) probal meg ilyenkor telepiteni.

   Ha igy csinaltuk, akkor a crontab nem lesz to:bb, mint az
   /etc/crontab hibas formatumu valtozata. To:ro:lju:k le:

 # crontab -r

   Legko:zelebb, amikor az /etc/crontab allomanyt modositjuk, nem
   kell ertesitenu:nk a cron(8) demont, mivel magatol eszre fogja
   venni az elvegzett valtoztatasokat.

   Ha valamit napi, heti vagy havi rendszeresseggel akarunk futtatni,
   akkor ehelyett inkabb masoljuk be az /usr/local/etc/periodic
   ko:nyvtarba, es hagyjuk, hogy a cron hivja meg a periodic(8)
   parancson keresztu:l az o:sszes to:bbi rendszeresen elvegzendo"
   feladattal egyu:tt.

   Ez a hiba egyebkent onnan jo:n, hogy rendszerszintu" crontab
   allomany eseten van meg egy tovabbi mezo", amely megadja, hogy az
   adott parancsot melyik felhasznaloval kell futtatni. Az
   alapertelmezett rendszerszintu" crontab allomany eseten ez
   mindenhol a root. Amikor ezt a crontab allomanyt a root crontab
   allomanyakent hasznaljuk (amely nem ugyanaz, mint a
   rendszerszintu" crontab), akkor a cron(8) a root szot a
   vegrehajtando parancs reszenek fogja tekinteni, amely viszont nem
   letezik.

   10.4. Miert jelenik meg a "you are not in the correct group to su
   root" hibau:zenet, amikor a su paranccsal at akarunk valtani a
   root felhasznalora?

   Ez egy biztonsagi megszoritas. Csak ugy tudunk atvaltani a root
   felhasznalora (vagy barmilyen mas olyan hozzaferesre, amely
   rendszeradminisztratori jogosultsagokkal rendelkezik), ha a wheel
   csoport tagjai vagyunk. Ha nem letezne ez a korlatozas, akkor a
   rendszerben szinte barki kepes lenne rendszeradminisztratori
   jogosultsagokat szerezni csupan ugy, hogy ha megszerzi valahogy a
   root jelszavat. Ennek a korlatozasnak ko:szo:nheto"en ez viszont
   mar nem lesz feltetlenu:l helytallo. A su(1) meg a jelszot sem
   engedi megadni azoknak, akik nem tagjai a wheel csoportnak.

   Ha engedelyezni akarjuk valakinek a root felhasznalora valtast,
   akkor nincs mas teendo"nk, mint egyszeru"en a hozzaadni a wheel
   csoporthoz.

   10.5. Az rc.conf allomanyban vagy valamelyik masik konfiguracios
   allomanyban rosszul adtuk meg a beallitasokat, es nem lehet
   modositani ezeket, mert igy irasvedett lett az allomanyrendszer.
   Mi a megoldas?

   Inditsuk ujra a rendszert es a rendszerto:lto" parancssoraban
   adjuk ki a boot -s parancsot, amivel igy egyfelhasznalos modba
   valtunk. Amikor meg kell adnunk a hasznalni kivant
   parancsertelmezo" nevet, egyszeru"en csak nyomjuk le az Enter
   billentyu"t, majd a mount -urw / parancs kiadasaval
   csatlakoztassuk ujra irhato modban rendszerindito
   allomanyrendszert. Emellett meg valoszinu"leg a mount -a -t ufs
   paranccsal azokat az allomanyrendszereket is erdemes lesz
   csatlakoztatnunk, ahol a kedvenc szo:vegszerkeszto"nk talalhato.
   Amennyiben az erintett szo:vegszerkeszto" egy halozati
   allomanyrendszeren talalhato, akkor helyette hasznaljunk egy
   helyben elerheto" szo:vegszerkeszto"t, peldaul az ed(1) programot,
   vagy manualisan allitsuk be a halozat elereset a halozati
   allomanyrendszerek csatlakoztatasahoz.

   Ha a vi(1) vagy emacs(1) programokhoz hasonlo teljes kepernyo"s
   szo:vegszerkeszto"t akarunk hasznalni, akkor elo"tte nem art a
   export TERM=cons25 parancsot sem kiadnunk, igy a termcap(5)
   adatbazisbol elerheto"ve valnak az ehhez szu:kseges adatok.

   Miutan megtettu:k ezeket a lepeseket, mar a szokasos modon at
   tudjuk szerkeszteni az /etc/rc.conf allomanyt. A rendszermag
   indulasa utan ko:zvetlenu:l megjeleno" u:zenetekben talalhatjuk
   meg azon sorok szamait, amelyeket a rendszer nem tudott
   ertelmezni.

   10.6. Miert nem sikeru:l beallitani a nyomtatot?

   Olvassuk el a keziko:nyv nyomtatokkal foglalkozo reszet, minden
   bizonnyal valaszt ad a legto:bb kerdesu:nkre.

   Bizonyos nyomtatokat azonban akkor tudunk hasznalni, ha van hozza
   meghajtonk. Ezeket gyakran csak "WinPrinter" neven emlegetik,
   amelyeket viszont a FreeBSD nem tamogat. Ha a nyomtatonk nem
   hasznalhato DOS vagy Windows alatt, akkor valoszinu"leg egy ilyen
   WinPrinterrel van dolgunk. Ebben az esetben egyedu:l abban
   remenykedhetu:nk, hogy a print/pnm2ppa port tamogatja.

   10.7. Hogyan lehet modositani a rendszeru:nkho:z tartozo
   billentyu"kiosztast?

   Olvassuk el a keziko:nyv honositasssal foglalkozo reszet,
   ku:lo:no:s tekintettel a konzol beallitasaira.

   10.8. Miert jelenik meg az "unknown: <PNP0303> can't assign
   resources" hibau:zenet a rendszer indulasakor?

   Erre a FreeBSD-CURRENT levelezesi lista cimere postazott egyik
   level adja meg a valaszt:

     A "can't assign resources" u:zenetek rendszeru:nkben olyan ISA   
     eszko:zo:k jelenletere utalnak, amelyekhez a rendszermagban    
     PnP tamogatast nem tartalmazo meghajtok tartoznak. Ilyenek     
     to:bbek ko:zt a billentyu"zetvezerlo"k, a programozhato        
     megszakitas-vezerlo" chip es sok mas alapveto" elem a          
     gepu:nkben. Ezek az ero"forrasok nem oszthatoak ki, mivel mar  
     valamelyik meghajto hasznalatba vette ezeket.                  
         --Garrett Wollman <wollman@FreeBSD.org>, 2001. aprilis 24.   

   10.9. Miert nem mu"ko:dnek rendesen a kvotak?

   * Elo"fordulhat, hogy a rendszermag nem tamogatja a kvotak
     hasznalatat. Ha erro"l lenne szo, akkor vegyu:k fel az alabbi
     sort a rendszermag konfiguracios allomanyaba es forditsuk ujra:

 options QUOTA

     Ennek reszleteit a keziko:nyv kvotakkal foglalkozo reszeben
     talaljuk.

   * Az / allomanyrendszeren ne engedelyezzu:k a kvotak hasznalatat.

   * Tegyu:nk kvotaallomanyokat azokra az allomanyrendszerekre, ahol
     be akarjuk vezetni a hasznalatukat, peldaul:

          Allomanyrendszer               Kvotaallomany         
     /usr                        /usr/admin/quotas             
     /home                       /home/admin/quotas            
     ...                         ...                           

   10.10. A FreeBSD tartalmazza a System V IPC alapeszko:zeit?

   Igen, a FreeBSD a GENERIC tipusu rendszermagban tamogatja a System
   V tipusu IPC megoldast, beleertve az osztott memoria, az u:zenetek
   es a szemaforok hasznalatat. Ha sajat rendszermagunk van, akkor az
   alabbi beallitasok hasznalataval engedelyezhetju:k a
   hasznalatukat:

 options    SYSVSHM          # az osztott memoria engedelyezese
 options    SYSVSEM          # a szemaforok engedelyeze
 options    SYSVMSG          # az u:zenetek kezelese

   Forditsuk es telepitsu:k ujra a rendszermagot.

   10.11. A sendmail helyett milyen mas levelezo" szerver hasznalhato
   meg?

   A sendmail a FreeBSD-ben talalhato alapertelmezett levelezo"
   szerver, de ko:nnyen le tudjuk cserelni masikra (peldaul amelyet a
   portok ko:zu:l telepitettu:nk).

   A Portgyu"jtemenyben to:bb ku:lo:nbo:zo" levelezo" szerver is
   megtalalhato, amelyek ko:zu:l a mail/exim, mail/postfix,
   mail/qmail es a mail/zmailer portok a leginkabb nepszeru"ek.

   Szep dolog, hogy lehet valogatni a ku:lo:nbo:zo" megoldasok
   ko:zo:tt es hogy ilyen sok levelezo" szerver hasznalhato. Ezert
   leheto"leg a levelezesi listakon ne kerdezzu:nk senkito"l olyat,
   hogy "De a sendmail akkor most miert jobb, mint a qmail?" Ha ilyen
   kerdeseink vannak, akkor elo"szo:r inkabb olvassuk at az
   archivumokat. Szinte biztos, hogy mar szinte az o:sszes levelezo"
   szerver elo"nyet es hatranyat kiveseztek jo nehanyszor.

   10.12. Elveszett a root felhasznalo jelszava! Mit tegyu:nk?

   Ne essu:nk ketsegbe! Inditsuk ujra a rendszeru:nket
   egyfelhasznalos modban. Ehhez gepelju:k be a boot -s parancsot a
   rendszerto:lto" Boot: parancssoraban. Amikor a parancsertelmezo"t
   kell megadnunk, egyszeru"en csak nyomjuk le az Enter billentyu"t.
   Ekkor kapunk egy # parancssort. A mount -urw / parancs
   begepelesevel csatlakoztassuk ujra a rendszerindito particionkat
   irhato modban, majd a mount -a paranccsal csatlakoztassuk az
   o:sszes to:bbi allomanyrendszert. Ezt ko:veto"en a passwd root
   parancs kiadasaval valtoztassuk meg a root felhasznalo jelszavat
   es a exit(1) futtatasaval folytassuk a rendszer inditasat.

     Megjegyzes: Ha az egyfelhasznalos modra valtas soran a rendszer
     a root felhasznalo jelszavat kerne, akkor az arra utal, hogy a
     konzol (/dev/console) az /etc/ttys allomany szerint insecure
     (nem biztonsagos) tipusu. Ebben az esetben szereznu:nk kell egy
     FreeBSD telepito"lemezt, elinditanunk rola a rendszert, majd a
     sysinstall(8) programban a Fixit menu:ponton keresztu:l inditott
     parancsertelmezo"ben kiadni az elo"bb emlitett parancsokat.

     Megjegyzes: Ha egyfelhasznalos modban nem tudjuk csatlakoztatni
     a rendszerindito particiot, akkor ennek ko:nnyen az lehet az
     oka, hogy a particiokat titkositottak, ezert a megfelelo"
     kulcsok nelku:l nem tudjuk elerni ezeket. Ez leginkabb adott
     implementaciotol fu:gg. A FreeBSD-ben elo"fordulo
     lemeztitkositasokkal kapcsolatban a keziko:nyv ad bo"vebb
     utmutatast.

   10.13. Hogyan akadalyozhato meg, hogy a Control+Alt+Delete
   billentyu"kombinacio ujrainditsa a rendszert?

   Ha a syscons(4) (vagyis az alapertelmezett) konzolt hasznaljuk,
   akkor ehhez a ko:vetkezo" beallitasokkal kell forditanunk es
   telepitenu:nk egy rendszermagot:

 options SC_DISABLE_REBOOT

   Mindezt a rendszermag ujraforditasa es a ujrainditasa nelku:l is
   le tudjuk tiltani, ha beallitjuk az alabbi sysctl(8)-valtozot:

 # sysctl hw.syscons.kbd_reboot=0

     Megjegyzes: Az elo"bb emlitett ket modszer kizarja egymast. A
     sysctl(8) valtozo nem letezik, ha a rendszermagot a
     SC_DISABLE_REBOOT beallitassal forditjuk ujra.

   Ha viszont a pcvt(4) konzolt hasznaljuk, akkor a ko:vetkezo"
   konfiguracios beallitast kell megadnunk a rendszermag
   ujraforditasakor:

 options PCVT_CTRL_ALT_DEL

   10.14. Hogyan lehet szo:veges DOS allomanyokat UNIX formatumura
   alakitani?

   Hasznaljuk a ko:vetkezo" perl(1) parancsot:

 % perl -i.bak -npe 's/\r\n/\n/g' allomanyok

   ahol az allomanyok az atalakitando allomanyok. A konverzio helyben
   to:rtenik, illetve az eredeti allomanyokrol .bak kiterjesztessel
   letrejo:n egy biztonsagi mentes.

   Erre a celra viszont ugyanigy megfelel a tr(1) parancs is:

 % tr -d '\r' < dos-szo:veges-allomany > unix-szo:veges-allomany

   Ekkor a dos-szo:veges-allomany lesz a DOS formatumu szo:veges
   allomany, miko:zben a unix-szo:veges-allomany fogja az eredmenyt
   tartalmazni. Ez valamivel gyorsabb a perl megoldasanal.

   Ez emlitett megoldasokon kivu:l a DOS szo:veges allomanyait a
   Portgyu"jtemenyben talalhato converters/dosunix porttal is
   ko:nnyeden at tudjuk alakitani. Ennek reszleteit a hozza tartozo
   dokumentaciobol tudjuk meg.

   10.15. Hogyan lehet futo programokat nev szerint leallitani?

   Lasd killall(1).

   10.16. A su(1) miert irja folyton, hogy a felhasznalo nincs a root
   ACL-jeben?

   Ezt a hibat az elosztott hitelesitest vegzo" Kerberos rendszer
   adja. Maga a problema nem vegzetes, viszont annal inkabb
   idegesito". Ilyenkor vagy a -K kapcsoloval kell futtatni a su(1)
   programot, vagy a ko:vetkezo" kerdesben megadottak szerint el kell
   tavolitani a Kerberos alkalmazast.

   10.17. Hogyan tavolithato el a Kerberos?

   A Kerberos ugy tavolithato el a rendszerbo"l, ha ujratelepitju:k a
   base terjesztes tartalmat. Ha CD-ro"l telepitettu:k a rendszert,
   akkor csatlakoztassuk (most tegyu:k fel, hogy a /cdrom
   ko:nyvtarba) es futassuk a ko:vetkezo" parancsot:

 # cd /cdrom/base
 # ./install.sh

   Masik leheto"seg, ha hozzaadjuk a NO_KERBEROS beallitast a
   /etc/make.conf allomanyhoz es ujraforditjuk az alaprendszert.

   10.18. Mi to:rtent a /dev/MAKEDEV allomannyal?

   A FreeBSD 5.X es a keso"bbi valtozatok mar a devfs(8) altal
   felkinalt automatikus megoldast alkalmazzak. Ilyenkor az
   eszko:zmeghajtok igeny szerint hoznak letre eszko:zleirokat, es
   ezzel lenyegeben szu:ksegtelenne teszik a /dev/MAKEDEV
   hasznalatat.

   10.19. Hogyan lehet meg to:bb pszeudoterminalt letrehozni?

   Ha sok telnet, ssh, X esetleg screen felhasznalonk van, akkor
   ko:nnyen elo"fordulhat, hogy kifogyunk a pszeudoterminalokbol. A
   FreeBSD 6.2 es az azt megelo"zo" valtozatokban alapertelmezes
   szerint 256 pszeudoterminal, a FreeBSD 6.3 es keso"bbi
   valtozatokban pedig 512 pszeudoterminal all rendelkezesu:nkre.

     Tipp: Szu:kseg eseten tovabbi pszeudoterminalok is hozzaadhatoak
     a rendszerhez. Ehhez azonban modositanunk kell a szabvanyos C
     fu:ggvenyko:nyvtarakat, a rendszermagot es az /etc/ttys
     allomanyt. Peldaul a
     http://www.freebsd.org/~jhb/patches/pty_1152.patch 1152
     pszeudoterminal hasznalatat teszi leheto"ve. Ez a konkret
     javitas viszont csak a FreeBSD 6.3 es keso"bbi valtozatok eseten
     alkalmazhato zo:kkeno"mentesen.

   10.20. Hogyan lehet ujrainditas nelku:l az /etc/rc.conf tartalmat
   ujraolvastatni es ujrainditani az /etc/rc szkriptet?

   Valtsunk egyfelhasznalos modba, majd vissza to:bbfelhasznalos
   modba.

   Konzolon ez igy oldhato meg:

 # shutdown now
 (Megjegyzes: nincs -r vagy -h!)

 # return
 # exit

   10.21. A -STABLE rendszer frissitesekor -BETAx, -RC vagy
   -PRERELEASE verzio jelenik meg! Mi to:rtent?

   Ro:viden: Ez csak egy elnevezes. Az RC jelentese "Release
   Candidate", vagyis "kiadasra jelo:lt". Ez egy ku:szo:bo:n allo
   kiadasra utal. A FreeBSD-ben a -PRERELEASE elnevezes altalaban
   egyenlo" a kiadasok elo"tt beko:vetkezo" kodfagyasztassal.
   (Bizonyos kiadasok eseten pedig a -BETA cimket a -PRERELEASE
   megjelo:leshez hasonloan hasznaljak.)

   Valamivel bo"vebben: A FreeBSD fejleszteseben a kiadasok altalaban
   ket helyro"l szarmaznak. A nagyobb, un. "nullas" kiadasok, mint
   peldaul 7.0-RELEASE es 8.0-RELEASE, a fejlesztesi ag legfrissebb
   allapotabol keszu:lnek, amelyet gyakran csak -CURRENT neven
   emlegetnek. A kisebb kiadasok, mint peldaul a 6.3-RELEASE vagy az
   5.2-RELEASE, az aktiv -STABLE agbol szarmaznak. A 4.3-RELEASE
   kiadastol kezdo"do"en mindegyik kiadas sajat aggal rendelkezik,
   amelyet elso"sorban olyanoknak ajanlunk, akiknek csak nagyon
   visszafogott valtoztatasokra van szu:ksegu:k a rendszerben (ezek
   altalaban csak ku:lo:nbo:zo" biztonsagi javitasokat takarnak).

   Amikor a fejleszto"k kesziteni akarnak egy ujabb kiadast, az
   alapjaul szolgalo fejlesztesi agon elvegeznek bizonyos
   mu"veleteket. Ennek egy resze a forrasok "befagyasztasa". Amikor
   ez megkezdo"dik, az ag neve megvaltozik, es ezzel jelzik, hogy
   hamarosan kiadas keszu:l belo"le. Peldaul, ha egy ag a 6.2-STABLE
   nevet viseli, akkor a 6.3-PRERELEASE nevre valt arra az
   ido"szakra, amig tart a kodfagyasztas es lezajlik a kiadasok
   megjelentetesehez szu:kseg tovabbi teszteles. Hibajavitasok ekkor
   tovabbra is rakhatoak bele. Ahogy a forrasok elerik a kiadashoz
   szu:kseges szintet, az ag neve 6.3-RC-re valt, es ezzel jelzik,
   hogy a kiadas elo"keszitese hamarosan befejezo"dik. Az RC
   allapotban csak a legfontosabb hibakat keresik meg es javitjak.
   Miutan a kiadas (jelen esetu:nkben a 6.3-RELEASE kiadas) es a
   hozza tartozo ag elkeszu:lt, az ag neve ismet 6.3-STABLE lesz.

   A verzioszamokrol es a CVS-ben talalhato ku:lo:nbo:zo" agakrol a
   Release Engineering cimu" cikkben olvashatunk (angolul).

   10.22. Az uj rendszermag telepitese soran a chflags(1) program
   hibat jelez. Hogyan javithato ez a hiba?

   Ro:vid valasz: A rendszeru:nk valoszinu"leg nullanal nagyobb
   biztonsagi szinten fut. Inditsuk ujra a rendszeru:nket
   egyfelhasznalos modban es ugy telepitsu:k a rendszermagot.

   A hosszabb valasz: A FreeBSD nem engedi megvaltoztatni a
   rendszerszintu" allomanyjelzo"ket nullatol a nagyobb biztonsagi
   szinteken. A jelenleg ervenyben levo" biztonsagi szintet a
   ko:vetkezo" paranccsal lehet lekerdezni:

 # sysctl kern.securelevel

   A biztonsagi szintet nem lehet cso:kkenteni. A rendszert
   egyfelhasznalos modban kell ujrainditani, mert csak ugy tudjuk
   ujratelepiteni a rendszermagot. Masik leheto"segu:nk, ha
   atallitjuk a biztonsagi szintet az /etc/rc.conf allomanyban es ugy
   inditjuk ujra a rendszeru:nket. Az init(8) man oldalan olvashatunk
   bo"vebben a biztonsagi szintek (securelevel) beallitasarol, az
   rc.conf hasznalatarol pedig az /etc/defaults/rc.conf allomanybol
   es a rc.conf(5) man oldalon tudhatunk meg to:bbet.

   10.23. A rendszeren nem lehet egyszerre egy masodpercnel to:bbel
   megvaltoztatni az ido"t! Hogyan lehet megkeru:lni ezt a
   korlatozast?

   A ro:vid valasz: A rendszeru:nkben a biztonsagi szintet
   (securelevel) minden bizonnyal egynel nagyobbra allitottak.
   Inditsuk ujra a rendszert egyfelhasznalos modban es valtoztassuk
   meg a datumot.

   Egy hosszabb valasz: A FreeBSD nem engedi egy masodpercnel to:bbel
   megvaltoztatni az ido"t, ha az aktualis biztonsagi szint erteke
   egy felett van. Ezt a ko:vetkezo" parancs kiadasaval tudjuk
   elleno"rizni:

 # sysctl kern.securelevel

   A biztonsagi szint futas ko:zben nem cso:kkentheto". A datum
   megvaltoztatasahoz ezert a rendszert egyfelhasznalos modban kell
   inditanunk, vagy az /etc/rc.conf allomanyban cso:kkentenu:nk kell
   a biztonsagi szintet. Az init(8) man oldalon olvashatunk
   reszletesebben a biztonsagi szintek mu"ko:desero"l, illetve az
   /etc/defaults/rc.conf allomanybol es az rc.conf(5) man oldalrol
   tudhatunk meg to:bbet az rc.conf mu"ko:desero"l.

   10.24. Az rpc.statd parancsnak miert kell 256 MB memoria?

   Nem, itt szo sincs semmifele memoriaszivargasrol, es egyebkent sem
   hasznal 256 MB memoriat. Az rpc.statd parancs egyszeru"en csak
   kenyelmi megfontolasokbol iszonyatos mennyisegu" memoriat kepez le
   a cimterebe. Ebben technikailag semmi kivetnivalo nincsen, ezzel
   egyedu:l a top(1), ps(1) es a hozza hasonlo programokat zavarja
   meg egy kicsit.

   A rpc.statd(8) tehat lekepezi az allapotat ro:gzito" allomanyt
   (amely a /var ko:nyvtarban talalhato a cimterebe. Ilyenkor
   igyekszik egy kicsit elo"re gondolkodni es felkeszu:lni a
   megno:vekedesere, ezert viszonylag nagy meretben hozza letre ezt a
   lekepezest. Ezt nagyon jol megfigyelhetju:k a forraskodjabol is,
   ahol latszik, hogy a mmap(2) fu:ggvenyt a 0x10000000 ertekkel
   hivja meg, tehat az 32 bites Intel architekturan megcimezheto"
   memoria egytizenhatod reszevel, ami pontosan 256 MB.

   10.25. Miert nem to:ro:lheto" az schg allomanyjelzo"?

   Rendszeru:nkben a biztonsagi szint (securelevel) nagyobb nullanal.
   Probaljuk meg cso:kkenteni az erteket es probalkozzunk ismet.
   Ezzel kapcsolatban reszletesebb informaciokat a a biztonsagi
   szintekro"l szolo kerdesbo"l vagy az init(8) man oldalrol
   tudhatunk meg.

   10.26. Az .shosts allomanyon keresztu:l alapertelmezes szerint
   miert enged hitelesiteni a legujabb FreeBSD verziokban
   megtalalhato SSH?

   A legujabb FreeBSD verziokban azert nem tudjuk az .shosts
   allomanyon keresztu:l hitelesiteni magunkat, mert az ssh(1)
   alapertelmezes szerint rendszeradminisztratori jogok nelku:l
   keru:l telepitesre. Ezt a "hibat" to:bbfele modon ki tudjuk
   "javitani":

     * Ha tartos megoldasra van szu:ksegu:nk, akkor az /etc/make.conf
       allomanyban allitsuk az ENABLE_SUID_SSH valtozot a true
       ertekre, majd forditsuk ujra az ssh(1) programot (vagy
       futtassuk le a make world parancsot).

     * Ha ideiglenesen akarjuk csak javitani, akkor az /usr/bin/ssh
       allomany engedelyeit root felhasznalokent allitsuk a 4555
       ertekre a chmod 4555 /usr/bin/ssh parancs kiadasaval. Ezutan
       vegyu:k fel az ENABLE_SUID_SSH= true sort az /etc/make.conf
       allomanyt, igy ez a valtoztatas a make world ko:vetkezo"
       futtatasakor is megmarad.

   10.27. Mi az a vnlru?

   A vnlru to:rli es szabaditja fel a rendszerben keringo"
   vnode-okat, amikor a rendszermagban elerik a kern.maxvnodes
   valtozo altal beallitott hatart. Ez a rendszermagban futo szal
   to:bbnyire csak tetlenu:l u:l a hatterben, es csak olyankor lep
   mu"ko:desben, amikor rengeteg memoriat hasznalunk es eppen to:bb
   tizezernyi apro allomanyhoz akarunk egyszerre hozzaferni.

   10.28. Mit jelentenek top parancs altal megjelenitett
   ku:lo:nbo:zo" memoriaallapotok?

   * Active (Aktiv): az utobbi ido"ben hasznalt lapok.

   * Inactive (Inaktiv): az utobbi ido"ben nem hasznalt lapok.

   * Cache (Tarazott): (leginkabb) azok a lapok, amelyeket meg
     hasznalnak, de gyakran azonnal ujrafelhasznalodnak (akar a regi,
     akar egy uj hozzarendelesben). Egyes lapok az active allapotbol
     ko:zvetlenu:l a cache allapotba valtanak, ha tisztak (nem
     modositottak), de ez az atmenet fu:gg a hazirendto"l, vagyis a
     VM alrendszer karbantartoja altal kivalasztott algoritmustol.

   * Free (Szabad): effektiv tartalom nelku:li lapok, amelyek akar
     ko:zvetlenu:l fel is hasznalhatoak olyan esetekben, amikor a
     tarazott lapok erre nem alkalmasak. A szabad lapokat
     megszakitasokban es a futo programokban is felhasznalhatjuk.

   * Wired (Ro:gzitett): olyan lapok, amelyek a memoria egy
     ro:gzitett pontjan foglalnak helyet. Ezeket to:bbnyire a
     rendszermag hasznalja, de specialis esetekben a programoknak is
     szu:ksegu:k lehet ra.

   A lapok altalaban akkor keru:lnek ki a lemezre (valamilyen VM
   alrendszerbeli szinkronizacio soran), amikor inaktiv allapotban
   vannak, de akar az aktiv lapok is szinkronizalhatoak. Ez attol
   fu:gg, hogy a processzor kepes-e nyomko:vetni a lapok modositasat,
   es nemely helyzetekben elo"nyo:s lehet a rendszer szamara, ha
   annak megfelelo"en szinkronizalja a VM lapjait, hogy azok aktivak
   vagy inaktivak. A legto:bb esetben itt egyszeru"en csak egy olyan
   sort kell elkepzelni, ahol a program szamara viszonylag inaktiv
   lapok talalhatoak, amelyeket a rendszer tetszo"legesen a lemezre
   irhat. A tarazott lapok altalaban mar eleve szinkronizaltak, nem
   lekepzettek, ko:zvetlenu:l a programok regi es uj hozzarendelesei
   hasznaljak ezeket. A szabad lapokat akar a megszakitasok szintjen
   is lehet hasznalni, miko:zben a tarazott vagy szabad lapokat a
   futo programokban erthetju:k el. A tarazott lapok zarolasa nem
   megfelelo" ahhoz, hogy megszakitasokban is el lehessen erni
   ezeket.

   Vannak meg bizonyos jelzesek (peldaul a foglaltsagot vagy
   foglaltsag merteket jelzo" ertekek), amelyek meg hatassal vannak a
   fentebb leirt szabalyokra.

   10.29. Mekkora a rendelkezesre allo memoria merete?

   A "rendelkezesre allo memorianak" rengeteg tipusa letezik. Ezek
   ko:zu:l egyik az a memoria, amely ko:zvetlenu:l anelku:l
   elerheto", hogy barmi mast ki kellene hozza lapoznunk. Ennek a
   merete nagyjabol a tarazott es a szabad lapokat tarolo sorok
   hosszaval aranyos (amelyet meg a rendszer beallitasaitol fu:ggo"
   tovabbi tenyezo"k is modosithatnak). A "rendelkezesre allo
   memoria" masik tipusa a teljes VM teru:let merete. Ezt nem olyan
   ko:nnyu" meghatarozni, de leginkabb a lapozoteru:let es a fizikai
   memoria mereteto"l fu:gg. A "rendelkezesre allo memoria" to:bb mas
   lehetseges megfogalmazasa is letezik, de szinte teljesen
   felesleges beszelni roluk. Egyedu:l az a fontos, hogy a
   igyekezzu:nk mersekelni a lapozast es mindig legyen elegendo"
   lapozoteru:letu:nk.

   10.30. Mi az a /var/empty? Nem lehet leto:ro:lni!

   A /var/empty ko:nyvtarat az sshd(8) program hasznalja a
   privilegiumok elku:lo:nitesehez. A /var/empty ko:nyvtarnak
   u:resnek kell lennie, legyen a root tulajdonaban es legyen rajta a
   schg allomanyjelzo".

   Noha semmikeppen sem javasoljuk a ko:nyvtar to:rleset, ugy tudjuk
   elvegezni, ha elo"szo:r az schg allomanyjelzo"t to:ro:lju:k rola.
   A chflags(1) man oldalan olvashatunk ezzel kapcsolatban
   reszletesebb informaciokat (azonban ne felejtsu:k el szamitasba
   venni az esetleges nehezsegeket).

     --------------------------------------------------------------

   Fejezet 11. Az X Window System es a virtualis konzolok hasznalata

   11.1. Mi az X Window System?

   11.2. FreeBSD alatt milyen X implementaciok hasznalhatoak?

   11.3. Megis miert valt szet a ket X projekt?

   11.4. A FreeBSD miert az Xorg valtozatat valasztotta
   alapertelmezettnek?

   11.5. Hogyan lehet hasznalni az X-et?

   11.6. Az X inditasakor egy "KDENABIO failed (Operation not
   permitted)" hiba keletkezik, ko:zvetlenu:l a startx parancs
   kiadasa utan. Mi lehet ezzel kezdeni?

   11.7. Miert nem mu"ko:dik X alatt az eger?

   11.8. X alatt lehet hasznalni go:rgo"s egeret?

   11.9. Hogyan lehet tavoli X szervereket elerni?

   11.10. Mi az a virtualis konzol es hogyan lehet belo"le to:bbet
   letrehozni?

   11.11. Hogyan lehet elerni a virtualis konzolokat X-bo"l?

   11.12. Hogyan indithato el az XDM a rendszer inditasakor?

   11.13. Az xconsole inditasakor miert jelenik meg a "Couldn't open
   console" hibau:zenet?

   11.14. Regebben egyszeru" felhasznalokent is el lehetett inditani
   az XFree86 szervert. Most miert kell root felhasznalokent
   inditani?

   11.15. Miert viselkednek furcsan a PS/2-es egerek X alatt?

   11.16. Miert nem mu"ko:dnek a MouseSystems altal gyartott PS/2-es
   egerek?

   11.17. Hogyan lehet megcserelni a gombokat az egeren?

   11.18. Hogyan lehet beto:lto"kepet telepiteni es hol talalhatoak
   ilyen kepek?

   11.19. X alatt lehet hasznalni a billentyu"zeten talalhato Windows
   billentyu"ket?

   11.20. Hogyan lehet hardveres 3D gyorsitast hasznalni az
   OpenGL(R)-hez?

   11.1. Mi az X Window System?

   Az X Window System (vagy gyakran csak X11) a UNIX es UNIX-szeru"
   operacios rendszereken, igy to:bbek ko:zt a FreeBSD-n is az egyik
   leginkabb elterjedt ablakozorendszer. A The X.Org Foundation
   felu:gyeli az X protokoll szabvanyait, azok aktualis referencia
   implementacioival egyu:tt. Ezek hivatalos megnevezese "Version 11
   Release 7.5", de ezt gyakran csak X11 neven ro:viditik.

   Szamos implementacioja is elerheto" to:bb ku:lo:nbo:zo"
   architekturara es operacios rendszerre. A protokoll szerver oldali
   funkcioit megvalosito programokat hivatalosan "X szervereknek"
   nevezik.

   11.2. FreeBSD alatt milyen X implementaciok hasznalhatoak?

   Kezdetben a FreeBSD alapertelmezett X implementacioja az
   XFree86(TM) volt, amelyet a The XFree86 Project, Inc. tartott
   karban. Ez a valtozat volt hasznalatban alapertelmezes szerint
   egeszen a FreeBSD 4.10 es 5.2 verziojaig. Habar eko:zben az Xorg
   maga is karbantartotta a sajat valtozatat, kizarolag csak
   referencia celokat hasznalt es az evek soran teljesen leromlott az
   allapota.

   2004 elejen azonban az XFree86 nehany korabbi fejleszto"je
   elhagyta a projektju:ket, mivel nem ertettek egyet bizonyos
   kerdesekben, peldaul a forraskod u:temet, a jo:vo"beni iranyokat
   es egyeb szemelyes konfliktusokat illeto"en, es helyette
   ko:zvetlenu:l az Xorg kodjat kezdtek el fejleszteni. Ekkor az Xorg
   hozzaigazitotta forrasait az utolso XFree86 kiadas forrasaihoz
   (XFree86 4.3.99.903), majd megvaltoztatta a licenceleset. es
   beolvasztott to:bb, korabban ku:lo:n karbantartott valtoztatast,
   aminek eredmenyekeppen vegu:l megszu:letett az X11R6.7.0. Egy
   ku:lo:nallo, de velu:k egyu:ttmu"ko:do" projekt, a freedesktop.org
   (vagy ro:viden csak fd.o) jelenleg is az eredeti XFree86 forrasok
   ujraszervezesen dolgozik, aminek celja a napjainkban megjeleno"
   grafikus kartyak minel nagyobb merteku" kihasznalasa (es ezaltal a
   rendszer gyorsitasa), a rendszer modularisabba tetele (ezaltal a
   rendszer karbantarthatosaganak javitasa, ami a kiadasok gyorsabb
   elo"kesziteset es ko:nnyebb beallithatosagat teszi leheto"ve). Az
   Xorg a jo:vo"ben tervezi a freedesktop.org fejleszteseit is
   atvenni.

   2004 juliusatol kezdo"do"en a FreeBSD-CURRENT valtozatban az
   XFree86 helyett az Xorg lett az alapertelmezett X implementacio. A
   FreeBSD-ben azota is alapbol az Xorg X11 implementacioja talalhato
   meg.

   A temaval kapcsolatban a keziko:nyv X11-ro"l szolo fejezeteben
   kaphatunk reszletesebb felvilagositast.

   11.3. Megis miert valt szet a ket X projekt?

   Ezt a kerdest ez a GYIK nem tudja megvalaszolni. Ezzel
   kapcsolatban viszont erdemes elolvasnunk a ku:lo:nbo:zo"
   levelezesi listak archivumait szerte az interneten. Keressu:nk ra
   a valaszra a kedvenc kereso"nkben, de ezzel a kerdessel ne a
   FreeBSD levelezesi listait zavarjuk. Az is elkepzelheto", hogy
   ennek a valos okait csak nehanyan ismerik egesz teljesen.

   11.4. A FreeBSD miert az Xorg valtozatat valasztotta
   alapertelmezettnek?

   Az Xorg fejleszto"i azt igertek, hogy gyorsabban fognak ujabb
   verziokat kiadni, amelyek sokkal to:bb ujitast is fognak
   tartalmazni. Nos, amennyiben tenyleg alljak a szavukat, azzal
   mindenki jol jar. Emellett az o" valtozatuk tovabbra is a
   hagyomanyos X licenc alatt erheto" el, miko:zben az XFree86
   licence etto"l nemileg elter.

   11.5. Hogyan lehet hasznalni az X-et?

   Amennyiben mar egy meglevo" rendszerre szeretnenk telepiteni az
   X-et, ugy erdemes a x11/xorg metaportot valasztanunk, amely
   magatol feltelepiti az o:sszes szu:kseges komponenst, vagy
   egyszeru"en telepitsu:k az Xorg alkalmazast csomagbol:

 # pkg_add -r xorg

   Emellett az Xorg a sysinstall(8) hasznalataval is telepitheto":
   valasszuk a Configure (Beallitasok), Distributions (Terjesztesek),
   vegu:l a The X.Org Distribution (Az X.Org terjesztes)
   menu:pontokat.

   Az Xorg sikeres telepitese utan ko:vessu:k a keziko:nyv X11
   beallitasaval foglalkozo szakaszaban leirtakat.

   11.6. Az X inditasakor egy "KDENABIO failed (Operation not
   permitted)" hiba keletkezik, ko:zvetlenu:l a startx parancs
   kiadasa utan. Mi lehet ezzel kezdeni?

   A rendszeru:nko:n valoszinu"leg tulsagosan magas a biztonsagi
   szint (securelevel) erteke. Ilyenkor az X-et nem tudjuk
   elinditani, mivel a mu"ko:desehez szu:ksege van a io(4) eszko:z
   irasara. Ezzel kapcsolatban az init(8) man oldal ad reszletesebb
   utmutatast.

   A kerdes tehat az, hogy mit kellene ezzel csinalni. Alapveto"en
   ket leheto"segu:nk van: vagy visszaallitjuk a biztonsagi szintet
   nullara (ezt altalaban az /etc/rc.conf allomanyon keresztu:l lehet
   megtenni), vagy az xdm(1) programot meg a rendszerinditas soran
   elinditjuk (mielo"tt a biztonsagi szintet magasabbra allitanank).

   A K: 11.12. szolgal arrol bo"vebb informacioval, hogy mikent
   tudjuk hasznalni az xdm(1) programot a rendszer inditasa soran.

   11.7. Miert nem mu"ko:dik X alatt az eger?

   Ha a syscons(4) (vagyis az alapertelmezett konzol) meghajtot
   hasznaljuk, akkor be tudjuk ugy allitani a FreeBSD-t, hogy minden
   virtualis kepernyo"n lathato legyen az egerkurzor. A syscons(4)
   egy /dev/sysmouse nevu" virtualis eszko:z tamogatasaval igyekszik
   elkeru:lni azt, hogy o:sszeakadjon az X-szel. A valos egerto"l
   erkezo" o:sszes esemenyt a moused(8) demon irja folyamatosan a
   sysmouse(4) eszko:zre. Amennyiben az egeru:nket egy vagy to:bb
   virtualis konzolon is hasznalni akarjuk az X-szel egyu:tt, akkor
   nezzu:k meg a K: 4.5.4. valaszat es allitsuk be annak megfelelo"en
   a moused(8) demont.

   Ezt ko:veto"en nyissuk meg az /etc/X11/xorg.conf allomanyt es
   gondoskodjunk rola, hogy a ko:vetkezo" sorok feltetlenu:l
   szerepeljenek benne:

 Section "InputDevice"
    Option          "Protocol" "SysMouse"
    Option          "Device" "/dev/sysmouse"
 .....

   Az Xorg 7.4 valtozatatol kezdo"do"en az xorg.conf allomany
   InputDevice szekcioi nem keru:lnek feldolgozasra a csatlakoztatott
   eszko:zo:k automatikus erzekelese eseten. A korabbi viselkedesi
   mod visszaallitasahoz vegyu:k fel a ko:vetkezo" sort a
   ServerLayout vagy ServerFlags szekciok valamelyikebe:

 Option "AutoAddDevices" "false"

   Nehanyan inkabb a /dev/mouse eszko:zt szeretik hasznalni X alatt.
   Ha mi is igy akarjuk hasznalni, akkor a /dev/mouse eszko:zho:z
   hozzunk letre egy szimbolikus linket a /dev/sysmouse eszko:zre
   (lasd sysmouse(4)). Ezt ugy tudjuk megtenni, ha az /etc/devfs.conf
   allomanyba (lasd devfs.conf(5)) felvesszu:k a ko:vetkezo" sort:

 link    sysmouse    mouse

   A link maga ko:zvetlenu:l a devfs(5) ujrainditasaval keletkezik.
   Ehhez (root felhasznalokent) a ko:vetkezo" parancsot kell
   kiadnunk:

 # /etc/rc.d/devfs restart

   11.8. X alatt lehet hasznalni go:rgo"s egeret?

   Igen.

   Jelezni kell az X-nek, hogy o:tgombos egeru:nk van. Ezt ugy tudjuk
   megcsinalni, ha az /etc/X11/xorg.conf allomanyba felvesszu:k a
   Buttons 5 es ZAxisMapping 4 5 sorokat az "InputDevice" szakaszba.
   Vegyu:k peldaul, hogy az /etc/X11/xorg.conf allomanyunkban a
   ko:vetkezo" "InputDevice" szakasz talalhato.

   Pelda 11-1. Egy pelda Xorg konfiguracios allomany "InputDevice"
   szakasza go:rgo"s egerekhez

 Section "InputDevice"
    Identifier      "Mouse1"
    Driver          "mouse"
    Option          "Protocol" "auto"
    Option          "Device" "/dev/sysmouse"
    Option          "Buttons" "5"
    Option          "ZAxisMapping" "4 5"
 EndSection

   Pelda 11-2. Egy egyszeru" pelda ".emacs" allomany go:rgo"s egerek
   (opcionalis) hasznalatahoz

 ;; go:rgo"s eger
 (global-set-key [mouse-4] 'scroll-down)
 (global-set-key [mouse-5] 'scroll-up)

   11.9. Hogyan lehet tavoli X szervereket elerni?

   Biztonsagi okokbol a szerver alapertelmezes szerint nem
   engedelyezi, hogy egy tavoli gepro"l ablakot lehessen nyitni
   rajta.

   Ha szu:ksegu:nk lenne erre a leheto"segre, akkor nem kell mast
   tennu:nk, mint az X-et a -listen_tcp parameterrel inditani:

 % startx -listen_tcp

   11.10. Mi az a virtualis konzol es hogyan lehet belo"le to:bbet
   letrehozni?

   A virtualis konzolok ro:viden szolva arra alkalmasak, hogy
   egyetlen gepen is to:bb parhuzamos munkamenetben tudjunk dolgozni,
   halozat vagy X beallitasa nelku:l.

   Amikor a rendszer elindul, a rendszeru:zenetek utan altalaban egy
   bejelentkezo" kepernyo" jelenik meg. Ekkor az elso" virtualis
   konzolon keresztu:l tudjuk megadni a felhasznaloi nevu:nket es
   jelszavunkat, majd nekilatni a munkanak (vagy eppen a
   jatszadozasnak).

   Keso"bb aztan elo"fordulhat, hogy egy masik munkamenetet is
   szeretnenk elinditani, peldaul elo"keresni az eppen hasznalt
   program dokumentaciojat vagy elolvasni a leveleinket, amig FTP-n
   keresztu:l leto:ltu:nk egy allomanyt. Ehhez nem kell mast
   csinalnunk, csak le kell nyomni az Alt+F2 (tartsuk lenyomva az Alt
   billentyu"t miko:zben megnyomjuk az F2 billentyu"t)
   billentyu"kombinaciot es maris egy masik virtualis konzolon
   talaljuk magunkat! Ha innen vissza szeretnenk terni az elo"zo"
   munkamenetbe, akkor nyomjuk le az Alt+F1 billentyu"kombinaciot.

   A frissen telepitett FreeBSD rendszerekben alapertelmezes szerint
   nyolc virtualis konzol engedelyezett. Az Alt+F1, Alt+F2, Alt+F3,
   stb. lenyomasaval tudunk valtogatni ko:ztu:k.

   Ha ennel to:bbet szeretnenk egyszerre hasznalni, akkor nyissuk meg
   az /etc/ttys allomanyt (lasd ttys(5)) es a "Virtual terminals"
   reszben vegyu:nk meg fel a ttyv8 eszko:z utan tovabbiakat, egeszen
   a ttyvc eszko:zig:

 # Irjuk at az eredeti ttyv8 bejegyzest az /etc/ttys
 # allomanyban es engedelyezzu:k.
 ttyv8   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  on secure
 ttyv9   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  on secure
 ttyva   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  on secure
 ttyvb   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  on secure

   Akarmennyit hasznalhatunk belo"lu:k. Ne felejtsu:k el azonban,
   hogy minel to:bb virtualis terminalunk van, annal to:bb
   ero"forrasra lesz hozzajuk szu:ksegu:nk. Ezt leginkabb akkor
   erdemes megfontolni, ha 8 MB memorianal kevesebbel rendelkezu:nk.
   Emellett meg erdemes a secure erteket is az insecure ertekre
   atallitani.

     Fontos: Ha X szervert is akarunk futtatni, akkor legalabb egy
     virtualis konzolt szabadon (vagy kikapcsolva) kell hagynunk a
     szamara. Igy tehat, ha mind a tizenket funkciobillentyu"re
     szeretnenk elinditani egy-egy virtualis konzolt, nos, akkor
     nincs szerencsenk -- ha X szervert is akarunk hasznalni a gepen,
     akkor legfeljebb csak tizenegyet hasznalhatunk belo"lu:k.

   Az egyes konzolokat legegyszeru"bben ugy tudjuk letiltani, ha
   kikapcsoljuk ezeket. Peldaul, ha az elo"bb emlitettek szerint
   tizenket terminalunk van, es X-et akarunk futtatni, akkor a
   tizenkettedik terminal beallitasait meg kell valtoztatnunk erro"l:

 ttyvb   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  on  secure

   erre:

 ttyvb   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  off secure

   Amennyiben a billentyu"zetu:nko:n csak tiz funkciobillentyu"
   talalhato, elengedo" ennyi is:

 ttyv9   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  off secure
 ttyva   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  off secure
 ttyvb   "/usr/libexec/getty Pc"         cons25  off secure

   (Ezeket a sorokat akar ki is to:ro:lhetju:k.)

   Ezt ko:veto"en a legegyszeru"bben (es egyben a legtisztabban) ugy
   tudjuk aktivalni a virtualis konzolokat, ha ujrainditjuk a
   rendszeru:nket. Ha viszont nem akarjuk ezt feltetlenu:l megtenni,
   akkor allitsuk le az X szervert, majd (root felhasznalokent) adjuk
   ki az alabbi parancsot:

 # kill -HUP 1

   Fontos, hogy a parancs vegrehajtas elo"tt teljesen leallitsuk az X
   szervert, amennyiben az fut. Ha nem tesszu:k meg, akkor ko:nnyen
   elo"fordulhat, hogy a kill parancs hatasara lemerevedik vagy
   megall a rendszeru:nk.

   11.11. Hogyan lehet elerni a virtualis konzolokat X-bo"l?

   A virtualis konzolokra a Ctrl+Alt+FN billentyu"kombinacioval lehet
   visszavaltani. Ennek megfelelo"en tehat a Ctrl+Alt+F1
   kombinacioval az elso" virtualis konzolra tudunk visszavaltani.

   Ahogy visszajutottunk a szo:veges konzolra, az Alt+Fn
   billentyu"kombinacioval a megszokott modon tudunk valtani
   ko:ztu:k.

   Ha innen az X szerverre akarunk visszavaltani, akkor egyszeru"en
   csak valtsunk arra a virtualis konzolra, ahol az X fut. Ha az X-et
   a paranccsorbol inditottuk el (peldaul a startx paranccsal), akkor
   az X nem arra a virtualis konzolra kapcsolodik automatikusan,
   amelyen a parancsot kiadtuk, hanem az utana ko:vetkezo",
   hasznalatban meg nem levo" konzolra. Ha nyolc aktiv virtualis
   terminalunk van, akkor az X a kilencediken fog futni, ezert ide az
   Alt+F9 lenyomasaval tudunk visszaterni.

   11.12. Hogyan indithato el az XDM a rendszer inditasakor?

   Alapveto"en ketfele megko:zelites letezik az xdm(1) elinditasaval
   kapcsolatban. Az egyik megko:zelites szerint az xdm parancsot az
   /etc/ttys allomanybol (lasd ttys(5)) tudjuk megadni a megadott
   pelda alapjan, a masikban pedig egyszeru"en az rc.local
   allomanybol (lasd rc(8)) vagy a /usr/local/etc/rc.d ko:nyvtarban
   megadhato X szkripttel. Mind a ketto" ugyanazt kepviseli, de
   vannak bizonyos helyzetek, ahol a ketto" ko:zu:l csak az egyik
   mu"ko:dik. Az eredmeny mind a ket esetben azonos, hatasukra az X
   egy grafikus bejelentkezo" kepernyo"vel jelentkezik.

   A ttys(5) modszernek van egy olyan elo"nye, hogy pontosan megadja,
   melyik virtualis terminalon fog futni az X es a szerver
   elinditasat az init(8) programra bizza. Az rc(8) hasznalata eseten
   viszont ko:nnyu" leallitani az xdm programot, ha netalan
   valamilyen gondunk adodna az X szerver inditasakor.

   Ha az rc(8) allomanybol to:lto:ttu:k be, akkor az xdm futtatasahoz
   semmilyen parametert nem kell megadni (peldaul, hogy demonkent
   fusson). Az xdm(1) azonban csak az o:sszes getty(8) elindulasa
   utan indithato, masku:lo:nben a ket program u:tko:zni fog es a
   konzol nem tud letrejo:nni. Ezt a legko:nnyebben ugy lehet
   megakadalyozni, ha az xdm inditasa elo"tt varunk kb. 10
   masodpercet a szkriptben.

   Amennyiben az /etc/ttys allomanybol adjuk ki az xdm parancsot, ugy
   tovabbra is fennall az xdm(1) es a getty(8) u:tko:zesenek
   veszelye. Ezt peldaul ugy tudjuk elkeru:lni, ha felvesszu:k a
   megfelelo" virtualis terminal sorszamat a
   /usr/local/lib/X11/xdm/Xservers allomanyba:

 :0 local /usr/local/bin/X vt4

   A fenti peldaban az X szervert a /dev/ttyv3 eszko:zre iranyitjuk.
   A szamozast azonban eggyel el kell tolnunk, mert mig az X szerver
   egyto"l szamozza a virtualis konzolokat, addig a FreeBSD
   rendszermagja nullatol.

   11.13. Az xconsole inditasakor miert jelenik meg a "Couldn't open
   console" hibau:zenet?

   Ha az X-et a startx paranccsal inditottuk el, akkor a /dev/console
   eszko:zre nem allitodnak be a szu:kseges engedelyek, ezert az
   xterm -C es az xconsole parancsok nem fognak mu"ko:dni.

   Ez a konzolok engedelyeinek alapertelmezett beallitasi modjatol
   fu:gg. Egy to:bbfelhasznalos rendszer eseten nem feltetlenu:l van
   szu:ksegu:nk arra, hogy barmelyik felhasznalo kedvere irhasson a
   rendszerkonzolra. Az fbtab(5) allomany segitsegevel engedelyezni
   tudjuk azon felhasznalok szamara, akik a helyi gepen, virtualis
   konzolon keresztu:l jelentkeznek be.

   Diohejban az /etc/fbtab allomanyban (lasd fbtab(5)) kell
   kivennu:nk a ko:vetkezo" sort a megjegyzesbo"l:

 /dev/ttyv0 0600 /dev/console

   Ennek ko:szo:nheto"en barki, aki az /dev/ttyv0 eszko:zo:n
   keresztu:l jelentkezik be a rendszerbe, el tudja erni a konzolt.

   11.14. Regebben egyszeru" felhasznalokent is el lehetett inditani
   az XFree86 szervert. Most miert kell root felhasznalokent
   inditani?

   Az X szerverek csak ugy kepesek ko:zvetlenu:l elerni a
   videokartyat, ha root felhasznalokent futtatjuk ezeket. Az XFree86
   regebbi (3.3.6 elo"tti) valtozatai az o:sszes szervert ugy
   telepitettek fel automatikusan, hogy a root felhasznalo jogaival
   fussanak (setuid bittel). Ennek viszont megvan a maga nyilvanvalo
   biztonsagi kockazata, hiszen az X szerverek altalaban nagy es
   bonyolult programok. Az XFree86 ujabb valtozatai azonban mar
   pontosan ebbo"l kifolyolag nem allitanak be setuid root bitet a
   szerverekre.

   Ertelemszeru"en az a megoldas nem fogadhato el es nem is annyira
   biztonsagos, hogy az X szervert root felhasznalokent futtassuk.
   Ketfelekeppen tudjuk egyszeru" felhasznalokent futtatni az X-et.
   Hasznalhatjuk az xdm vagy mas egyeb bejelentkezteto" kepernyo"
   (mint peldaul a kdm) megoldasat, vagy az Xwrapper programot.

   Az xdm egy grafikus bejelentkeztetesert felelo"s demon. Altalaban
   a rendszer inditasakor aktivalodik, feladata a felhasznalok
   hitelesitese es a hozzajuk tartozo munkamenetek elinditasa.
   Lenyegeben a getty(8) es a login(1) grafikus megfelelo"je. Az xdm
   demonnal kapcsolatban meg az XFree86 dokumentaciojat, illetve a
   GYIK-ban ezt a kerdest erdemes elolvasnunk.

   Az Xwrapper az X szerverhez tartozo burkoloprogram (wrapper). Ez
   egy apro segedprogram, amely leheto"ve teszi az X szerver manualis
   inditasat miko:zben igyekszik u:gyelni a biztonsagra is. Elvegez
   nehany alapveto" elleno"rzest a parametereken, es ha megfelelo"nek
   talalja ezeket, akkor elinditja a megfelelo" X szervert. Ha
   valamiert nem akarunk bejelentkezteto" kepernyo"t inditani, akkor
   ezt pontosan neku:nk talaltak ki! Ha telepitettu:k a teljes
   Portgyu"jtemenyt, akkor a /usr/ports/x11/wrapper portban talaljuk
   meg.

   11.15. Miert viselkednek furcsan a PS/2-es egerek X alatt?

   Valoszinu"leg az eger es az egermeghajto kiesett a szinkronbol.

   Nagyon ritkan elo"fordul, hogy a meghajto hibasan szinkronizacios
   hibat jelez, es ekkor a rendszermag a ko:vetkezo" u:zenetet
   ku:ldi:

 psmintr: out of sync (xxxx != yyyy)

   Ko:zben termeszetesen azt tapasztaljuk, hogy az egeru:nk nem
   mu"ko:dik rendesen.

   Ha ilyen to:rtenne velu:nk, akkor tiltsuk le a meghajto
   szinkronizacio elleno"rzeseert felelo"s rutinjait. Ezt ugy tudjuk
   megtenni, ha a meghajtonak beallitjuk a 0x100 erteket. Ehhez a
   rendszerto:lto" parancssoraban a -c kapcsoloval tudjuk behozni a
   UserConfig reszt:

 boot: -c

   Ezutan a UserConfig parancssoraban gepelju:k be a ko:vetkezo"t:

 UserConfig> flags psm0 0x100
 UserConfig> quit

   11.16. Miert nem mu"ko:dnek a MouseSystems altal gyartott PS/2-es
   egerek?

   Kaptunk nehany visszajelzest arra vonatkozoan, hogy a MouseSystems
   altal gyartott PS/2-es egerek bizonyos tipusai csak abban az
   esetben mu"ko:dnek rendesen, ha "nagy felbontasu" modban
   hasznaljuk ezeket. Minden mas esetben az eger neha fel-felugrik a
   kepernyo" bal felso" sarkaba.

   Ugy tudjuk nagy felbontasu modban hasznalni az egeru:nket, ha a
   PS/2-es egermeghajtonak a 0x04 beallitast adjuk meg. Ehhez a
   rendszerto:lto" parancssoraban gepelju:k be a -c kapcsolot:

 boot: -c

   Ahogy bejo:n a UserConfig parancssora, gepelju:k be a
   ko:vetkezo"t:

 UserConfig> flags psm0 0x04
 UserConfig> quit

   Az elo"zo" reszben olvashatunk egy masik hasonlo egeres
   problemarol.

   11.17. Hogyan lehet megcserelni a gombokat az egeren?

   Futtassuk le a xmodmap -e "pointer = 3 2 1" parancsot az .xinitrc
   vagy .xsession allomanyunkbol.

   11.18. Hogyan lehet beto:lto"kepet telepiteni es hol talalhatoak
   ilyen kepek?

   Erre a kerdesre reszletes valaszt a FreeBSD keziko:nyv
   Rendszerbeto:lto" kepernyo"k cimu" szakaszaban kapunk.

   11.19. X alatt lehet hasznalni a billentyu"zeten talalhato Windows
   billentyu"ket?

   Igen. Ehhez mindo:ssze az xmodmap(1) hasznalataval meg kell adni a
   hozzajuk tartozo funkciot.

   Felteve, hogy mindegyik "Windows" billentyu"zet szabvanyos, a
   ko:vetkezo" billentyu"kodok tartoznak ehhez a harom plusz gombhoz:

     * 115 -- Windows billentyu", a bal oldali Ctrl es Alt
       billentyu"k ko:zo:tt

     * 116 -- Windows billentyu", az AltGr mellett jobbra

     * 117 -- Menu: gomb, a jobb oldali Ctrl mellett balra

   Peldaul igy lehet beallitani a bal oldali Windows billentyu"t
   vesszo"re:

 # xmodmap -e "keycode 115 = comma"

   A valtozatatasok valoszinu"leg csak akkor fognak eletbelepni, ha
   ujrainditjuk az ablakkezelo"nket.

   Ha azt szeretnenk, hogy a Windows billentyu"kho:z rendelt funkciok
   az X inditasakor automatikusan beallitodjanak, akkor tegyu:k az
   xmodmap parancs hivasat az ~/.xinitrc allomanyunkba. Sokkal jobban
   jarunk viszont, ha ehelyett inkabb az ~/.xmodmaprc allomanyunkba
   vesszu:k fel az xmodmap beallitasait, soronkent egyesevel, es a
   ko:vetkezo" sor tesszu:k az ~/.xinitrc allomanyunkba:

 xmodmap $HOME/.xmodmaprc

   Peldaul ezeket a gombokat be lehet allitani az F13, F14 es F15
   billentyu"kre is. Ezekre aztan az alkalmazasokban vagy az
   ablakkezelo"ben tovabbi hasznos funkciokat tudunk beallitani.

   Ehhez a ko:vetkezo"t kell megadnunk az ~/.xmodmaprc allomanyban:

 keycode 115 = F13
 keycode 116 = F14
 keycode 117 = F15

   Ha peldaul az x11-wm/fvwm2 ablakkezelo"t hasznaljuk, akkor az F13
   gombra be tudjuk allitani a kurzor alatt allo ablak
   lekicsinyitesere (vagy visszanagyitasara); az F14 billentyu"vel az
   elo"terbe tudjuk hozni a kurzor alatt levo" ablakot, vagy ha mar
   elo:l van, akkor hatra tudjuk rakni; az F15 gomb elo"hozza a
   munkako:rnyezet (alkalmazas) menu:jet meg olyankor is, amikor a
   kurzor nincs is az asztalon. Ez utobbi abban az esetben lehet
   hasznos, amikor az asztal egyaltalan nem lathato (es a billentyu"n
   lathato rajz pontosan is ezt mutatja).

   A ko:vetkezo" beallitasok valositjak meg az iment emlitett
   funkciokat az ~/.fvwmrc allomanyon belu:l:

 Key F13        FTIWS    A        Iconify
 Key F14        FTIWS    A        RaiseLower
 Key F15        A        A        Menu Workplace Nop

   11.20. Hogyan lehet hardveres 3D gyorsitast hasznalni az
   OpenGL(R)-hez?

   Az Xorg pillanatnyilag hasznalt verziojatol es a videokartyanktol
   fu:gg, hogy tudunk-e 3D gyorsitast alkalmazni. Ha nVidia kartyank
   van, akkor a portok ko:zu:l telepiteni tudjuk a FreeBSD-hez
   keszitett binaris meghajtot:

     * A legujabb nVidia-kartyakat az x11/nvidia-driver port
       tamogatja.

     * A GeForce2 MX/3/4 sorozatu nVidia-kartyakat a meghajto 96XX
       valtozata tamogatja, amely az x11/nvidia-driver-96xx portbol
       telepitheto".

     * Az etto"l is regebbi kartyak, peldaul a GeForce vagy Riva TNT
       eseten a meghajto 71XX valtozata javasolt, amely az
       x11/nvidia-driver-71xx porton keresztu:l erheto" el.

   Az nVidia honlapjan reszletes leirast talalhatunk arrol, hogy
   melyik kartyat melyik meghajto ismeri. Ez az informacio a
   ko:vetkezo" cimen erheto" el:
   http://www.nvidia.com/object/IO_32667.htm.

   A Matrox G200/G400 eseten az x11-servers/mga_hal portot erdemes
   megneznu:nk.

   ATI Rage 128 es Radeon kartyak szamara a ati(4), r128(4) es
   radeon(4) man oldalakat ajanljuk.

   3dfx Voodoo 3, 4, 5 es Banshee kartyak szamara az
   x11-servers/driglide port all rendelkezesre.

     --------------------------------------------------------------

                         Fejezet 12. Halozatok

   12.1. Honnan lehet to:bbet megtudni a "lemez nelku:li
   mu"ko:desro"l"?

   12.2. A FreeBSD hasznalhato kizarolag csak halozati
   utvalasztokent?

   12.3. FreeBSD-n keresztu:l lehet Windows operacios rendszerrel
   internetre csatlakozni?

   12.4. A FreeBSD tamogatja a SLIP es a PPP hasznalatat?

   12.5. A FreeBSD tamogat halozati cimforditast (NAT) vagy
   maszkolast?

   12.6. A PLIP segitsegevel hogyan tudok ket FreeBSD rendszert
   o:sszekapcsolni parhuzamos porton keresztu:l?

   12.7. Hogyan lehet alneveket megadni az Ethernet eszko:zo:knek?

   12.8. A 3C503 kartya hogyan allithato masik halozati portra?

   12.9. Miert okoz gondot az NFS hasznalata FreeBSD alatt?

   12.10. Miert nem lehet halozati allomanyrendszereket
   csatlakoztatni Linux alol?

   12.11. Miert nem lehet halozati allomanyrendszereket
   csatlakoztatni Sun tipusu rendszerek alol?

   12.12. A mountd miert ku:ld folyton "can't change attributes"
   hibau:zenetet es miert jelenik meg a "bad exports list"
   hibau:zenet a FreeBSD alapu NFS szerveren?

   12.13. A NeXTStep gepekkel miert nem sikeru:l PPP-n keresztu:l
   kommunikalni?

   12.14. Hogyan lehet engedelyezni a multicast hasznalatat az IP-n
   belu:l?

   12.15. Milyen halozati kartyak epu:lnek a DEC PCI chipkeszletere?

   12.16. Miert kell teljes halozati neveket megadni?

   12.17. Miert jelenik meg a "Permission denied" hibau:zenet minden
   egyes halozati mu"velet eseten?

   12.18. Az ipfw "fwd" szabalya miert nem iranyit at mas gepekre
   szolgaltatasokat?

   12.19. Hogyan lehet egyik gepro"l a masikra szolgaltatasokat
   atiranyitani?

   12.20. Hogyan lehet a savszelesseget szabalyozni?

   12.21. Miert jelenik meg a "/dev/bpf0: device not configured"
   hibau:zenet?

   12.22. Hogyan lehet a halozaton elerheto" Windows tipusu
   particiokat csatlakoztatni, mint ahogy az smbmount csinalja Linux
   alatt?

   12.23. Mik azok az "Limiting icmp/open port/closed port response"
   u:zenetek a naplokban?

   12.24. Mik azok az "arp: unknown hardware address format"
   hibau:zenetek?

   12.25. Miert jelennek meg "192.168.0.10 is on fxp1 but got reply
   from 00:15:17:67:cf:82 on rl0" u:zenetek a konzolon es hogyan
   lehet ezeket kikapcsolni?

   12.26. A CVSup programot telepitese utan nem lehet elinditani,
   mert hibakat jelez. Mi a gond?

   12.1. Honnan lehet to:bbet megtudni a "lemez nelku:li
   mu"ko:desro"l"?

   A "lemez nelku:li mu"ko:des" kifejezes arra utal, hogy a FreeBSD
   rendszeru:nk halozaton keresztu:l indul el, valamint a
   mu"ko:desehez szu:kseges allomanyokat nem merevlemezro"l, hanem
   egy szerverro"l olvassa be. Ennek reszleteiro"l keziko:nyv lemez
   nelku:li mu"ko:desro"l szolo reszeben olvashatunk.

   12.2. A FreeBSD hasznalhato kizarolag csak halozati
   utvalasztokent?

   Igen. Ezzel kapcsolatban a keziko:nyv Egyeb halado halozati temak
   cimu" fejezetet javasoljuk elolvasasra, ku:lo:no:s tekintettel az
   utvalasztas es az atjarok bemutatasara.

   12.3. FreeBSD-n keresztu:l lehet Windows operacios rendszerrel
   internetre csatlakozni?

   Ezt a kerdest altalaban olyanok teszik fel, akiknek ket
   szamitogepu:k van otthon, es ezek ko:zu:l az egyiken a FreeBSD, a
   masikon pedig a Windows valamelyik valtozata fut. A FreeBSD
   rendszer fog az internethez csatlakozni, es ezen keresztu:l
   szeretnenk a windowsos gepro"l is elerni azt. Ez tulajdonkeppen az
   elo"zo" kerdes egy specialis esete, es remeku:l megoldhato.

   Ha betarcsazos kapcsolattal csatlakozunk az internethez, akkor
   erdemes tudnunk, hogy a felhasznaloi modban futo ppp(8) tartalmaz
   egy -nat kapcsolot. A ppp(8) programot ugy tudjuk a -nat
   kapcsoloval futtatni, ha az /etc/rc.conf allomanyban a
   gateway_enable beallitast a YES ertekre allitjuk. Ezutan allitsuk
   be a windowsos gepu:nket ennek megfelelo"en es minden mu"ko:dni
   fog. A tovabbi reszletekro"l a ppp(8) man oldalan vagy a
   keziko:nyv felhasznaloi PPP-ro"l szolo bejegyzeseben olvashatunk.

   Amennyiben rendszerszintu" PPP-t hasznalunk vagy Ethernettel
   csatlakozunk az internethez, akkor a natd(8) demonra lesz
   szu:ksegu:nk. Erre vonatkozoan a keziko:nyv natd demonrol szolo
   szakaszaban talalhatunk reszletesebb informaciokat.

   12.4. A FreeBSD tamogatja a SLIP es a PPP hasznalatat?

   Igen. Erdemes elolvasnunk az slattach(8), sliplogin(8), ppp(8) es
   pppd(8) man oldalakat. A ppp(8) es a pppd(8) egyarant tamogatja a
   beerkezo" es kimeno" kapcsolatokat, miko:zben a sliplogin(8)
   kizarolag csak beerkezo" kapcsolatokkal dolgozik, valamint a
   slattach(8) pedig csak kimeno" kapcsolatokkal.

   Ezek pontos hasznalatarol olvassuk el a keziko:nyv PPP-ro"l es a
   SLIP-ro"l szolo fejezetet.

   Ha viszont csak egy "shellen" keresztu:l erju:k el az internetet,
   akkor hasznos lehet megneznu:nk a net/slirp csomagot. Segitsegevel
   a helyi gepro"l (korlatozott modon) hozza tudunk ferni
   ku:lo:nbo:zo" FTP es HTTP szolgaltatasokhoz.

   12.5. A FreeBSD tamogat halozati cimforditast (NAT) vagy
   maszkolast?

   Igen. Ha egy felhasznaloi PPP kapcsolat eseten szeretnenk halozati
   cimforditast alkalmazni, akkor olvassuk el a keziko:nyv
   felhasznaloi PPP-vel foglalkozo reszet. Ha viszont mas tipusu
   halozati kapcsolatok eseten kivanunk cimforditast hasznalni, akkor
   ahhoz a keziko:nyv natd demonnal kapcsolatos reszet kell
   fellapoznunk.

   12.6. A PLIP segitsegevel hogyan tudok ket FreeBSD rendszert
   o:sszekapcsolni parhuzamos porton keresztu:l?

   Ezt illeto"en a keziko:nyv PLIP-ro"l szolo szakaszat erdemes
   megneznu:nk.

   12.7. Hogyan lehet alneveket megadni az Ethernet eszko:zo:knek?

   Amennyiben az alnev ugyanazon az alhalozaton talalhato, mint a
   hozza tartozo interfesz, akkor egyszeru"en csak adjuk meg a
   netmask 0xffffffff parametert az ifconfig(8) parancs meghivasakor,
   peldaul igy:

 # ifconfig ed0 alias 192.0.2.2 netmask 0xffffffff

   Minden mas esetben a hagyomanyos modon adjunk meg egy halozati
   cimet es egy halozati maszkot:

 # ifconfig ed0 alias 172.16.141.5 netmask 0xffffff00

   Erro"l bo"vebben a FreeBSD keziko:nyvben olvashatunk.

   12.8. A 3C503 kartya hogyan allithato masik halozati portra?

   Ha a kartyan egy masik portot szeretnenk hasznalni, akkor ahhoz
   meg kell adnunk egy tovabbi parametert a ifconfig(8) meghivasakor.
   Itt az alapertelmezett port a link0. Ha a BNC helyett az AUI
   portot akarjuk hasznalni, akkor ennek a link2 erteket kell
   megadnunk. Az ilyen tipusu beallitasok az /etc/rc.conf allomany
   (lasd rc.conf(5)) ifconfig_* valtozoival adhatoak meg.

   12.9. Miert okoz gondot az NFS hasznalata FreeBSD alatt?

   A szemelyi szamitogepekben talalhato bizonyos halozati kartyak
   (szepen szolva) u:gyesebbek a to:bbieknel, ami az olyan komolyabb
   halozati alkalmazasok, mint peldaul az NFS eseten gondokat
   okozhat.

   Ezzel kapcsolatban keziko:nyv NFS-ro"l szolo reszet erdemes
   megneznu:nk.

   12.10. Miert nem lehet halozati allomanyrendszereket
   csatlakoztatni Linux alol?

   A Linux egyes valtozataiban talalhato NFS kod csak bizonyos
   privilegizalt portokrol fogad el kereseket. Probaljuk meg a
   ko:vetkezo"t:

 # mount -o -P linux:/valami /mnt

   12.11. Miert nem lehet halozati allomanyrendszereket
   csatlakoztatni Sun tipusu rendszerek alol?

   A SunOS(TM) 4.X valtozatait futtato munkaallomasok csak
   privilegizalt portokrol fognak el kereseket. Probalkozzunk az
   alabbi paranccsal:

 # mount -o -P sun:/valami /mnt

   12.12. A mountd miert ku:ld folyton "can't change attributes"
   hibau:zenetet es miert jelenik meg a "bad exports list"
   hibau:zenet a FreeBSD alapu NFS szerveren?

   Ez leginkabb azert to:rtenik, mert nem jol adtuk meg az
   /etc/exports allomany tartalmat. Olvassuk at a exports(5) man
   oldalt es a keziko:ny NFS-ro"l szolo reszet, ku:lo:no:s
   tekintettel az NFS beallitasara.

   12.13. A NeXTStep gepekkel miert nem sikeru:l PPP-n keresztu:l
   kommunikalni?

   Probaljuk meg az /etc/rc.conf allomanyban (lasd rc.conf(5))
   kikapcsolni a TCP kiterjesztesek hasznalatat ugy, hogy az alabbi
   valtozot a NO ertekre allitjuk:

 tcp_extensions=NO

   A Xylogic altal gyartott Annex tipusu gepek eseten is javasolt
   megtenni a fenti valtoztatast.

   12.14. Hogyan lehet engedelyezni a multicast hasznalatat az IP-n
   belu:l?

   A FreeBSD alapertelmezes szerint tamogatja a multicast
   mu"veleteket. Amennyiben egy multicast ku:ldeseket ko:zvetito"
   utvalasztot szeretnenk beallitani, akkor ujra kell forditanunk a
   rendszermagunkat a MROUTING beallitas hasznalataval es elinditani
   a mrouted(8) demont. Ez a demon ugy aktivalhato a rendszer minden
   egyes inditasakor, ha az /etc/rc.conf allomanyban az
   mrouted_enable valtozot YES erteku"re allitjuk.

     Megjegyzes: A FreeBSD ujabb valtozataiban az mrouted(8)
     multicast utvalaszto demon, a map-mbone(8) valamint az mrinfo(8)
     segedprogramok mar nem szerepelnek az alaprendszerben. Ezek a
     programok mar a FreeBSD Portgyu"jtemenyeben az net/mrouted
     portban talalhatoak meg.

   Az MBONE hasznalatahoz tovabbi eszko:zo:k talalhatoak a ku:lo:n
   mbone kategoriaban a Portgyu"jemenyen belu:l. Ha a vic es vat
   nevu" konferenciaszervezo" eszko:zo:ket keressu:k, akkor itt
   erdemes szetneznu:nk!

   12.15. Milyen halozati kartyak epu:lnek a DEC PCI chipkeszletere?

   Glen Foster (<gfoster@driver.nsta.org>) a ko:vetkezo" listat
   allitotta o:ssze roluk, amelyet kiegeszitettu:nk meg nehany
   tovabbi elemmel:

   Tablazat 12-1. A DEC PCI chipkeszletere epu:lo" halozati kartyak

   +----------------------------------------------------------------+
   |    Gyarto    |                      Tipus                      |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | ASUS         | PCI-L101-TB                                     |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Accton       | ENI1203                                         |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Cogent       | EM960PCI                                        |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Compex       | ENET32-PCI                                      |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | D-Link       | DE-530                                          |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Dayna        | DP1203, DP2100                                  |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | DEC          | DE435, DE450                                    |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Danpex       | EN-9400P3                                       |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | JCIS         | Condor JC1260                                   |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Linksys      | EtherPCI                                        |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Mylex        | LNP101                                          |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | SMC          | EtherPower 10/100 (Model 9332)                  |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | SMC          | EtherPower (Model 8432)                         |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | TopWare      | TE-3500P                                        |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Znyx (2.2.x) | ZX312, ZX314, ZX342, ZX345, ZX346, ZX348        |
   |--------------+-------------------------------------------------|
   | Znyx (3.x)   | ZX345Q, ZX346Q, ZX348Q, ZX412Q, ZX414, ZX442,   |
   |              | ZX444, ZX474, ZX478, ZX212, ZX214 (10mbps/hd)   |
   +----------------------------------------------------------------+

   12.16. Miert kell teljes halozati neveket megadni?

   Erre a FreeBSD keziko:nyvben talaljuk meg a valaszt.

   12.17. Miert jelenik meg a "Permission denied" hibau:zenet minden
   egyes halozati mu"velet eseten?

   Amennyiben a rendszermagot az IPFIREWALL beallitassal forditottuk
   le, akkor nem szabad elfelejtenu:nk, hogy ez alapertelmezes
   szerint minden olyan csomagot eldob, amelyet ku:lo:n nem
   engedelyeztu:nk.

   Ha veletlenu:l rosszul allitottuk volna be a rendszeru:nko:n futo
   tu"zfalat, akkor a halozat mu"ko:deset ugy tudjuk visszaallitani,
   ha root felhasznalokent kiadjuk a ko:vetkezo" parancsot:

 # ipfw add 65534 allow all from any to any

   Az /etc/rc.conf allomanyban is megadhatjuk ehhez a
   firewall_type="open" sort.

   Ha a tu"zfalak beallitasarol szeretnenk to:bbet megtudni FreeBSD
   alatt, akkor olvassuk el a keziko:nyv erre vonatkozo fejezetet.

   12.18. Az ipfw "fwd" szabalya miert nem iranyit at mas gepekre
   szolgaltatasokat?

   Valoszinu"leg azert, mert nem egyszeru"en a csomagok tovabbitasara
   (forward) van szu:ksegu:nk, hanem halozati cimforditasra. Az "fwd"
   szabaly pontosan azt csinalja, amiro"l a nevet kapta: csomagokat
   tovabbit, de azokon belu:l semmit sem valtoztat meg. Tegyu:k fel,
   hogy van egy ilyen szabalyunk:

 01000 fwd 10.0.0.1 from any to ize 21

   Amikor egy csomag az ize celcimmel megerkezik a 10.0.0.1 gepre,
   akkor benne a cel cime tovabbra is az ize lesz! A csomag celcime
   nem fog magatol megvaltozni a 10.0.0.1 cimre. A legto:bb gep
   altalaban eldobja azokat a csomagokat, amelyeket nem egyenesen
   neki cimeztek. Emiatt a "fwd" szabaly hasznalata nem minden
   esetben ugy mu"ko:dik, ahogy arra a felhasznalo szamit. Ez viszont
   ilyen, semmilyen hiba nincs benne.

   Reszletesebb informaciokat a szolgaltatasok atiranyitasaval
   foglalkozo GYIK-ban, a natd(8) man oldalan vagy a Portgyu"jtemeny
   valamelyik port atiranyitassal foglalkozo portjanak
   dokumentaciojaban talalhatunk.

   12.19. Hogyan lehet egyik gepro"l a masikra szolgaltatasokat
   atiranyitani?

   Az FTP (vagy mas egyeb szolgaltatas-) kereseket a
   Portgyu"jtemenyen belu:l talalhato sysutils/socket porttal tudunk
   atiranyitani. Az adott szolgaltatas helyett egyszeru"en csak adjuk
   meg a socket parancsot es annak parametereit, valahogy igy:

 ftp stream tcp nowait nobody /usr/local/bin/socket socket ftp.minta.com ftp

   ahol az ftp.minta.com az a gep, ahova at akarjuk iranyitani a
   szolgaltatast, az ftp pedig a konkret szolgaltatas.

   12.20. Hogyan lehet a savszelesseget szabalyozni?

   FreeBSD alatt alapveto"en harom eszko:z szolgal erre a celra. A
   dummynet(4) a FreeBSD reszekent megtalalhato ipfw(4) egyik
   komponense. Az ALTQ a FreeBSD-ben talalhato pf(4) rendszer resze,
   az Emerging Technologies altal fejlesztett Bandwith Manager pedig
   egy kereskedelmi termek.

   12.21. Miert jelenik meg a "/dev/bpf0: device not configured"
   hibau:zenet?

   Olyan programot akarunk futtatni, amelynek szu:ksege van a
   Berkeley Packet Filter (bpf(4)) hasznalatara, azonban a
   rendszermag ezt nem tartalmazza. Ugy tudjuk aktivalni, ha a
   rendszermag konfiguracios allomanyaba felvesszu:k a ko:vetkezo"
   sort, majd forditunk egy uj rendszermagot:

 device bpf        # Berkeley Packet Filter

   12.22. Hogyan lehet a halozaton elerheto" Windows tipusu
   particiokat csatlakoztatni, mint ahogy az smbmount csinalja Linux
   alatt?

   Erre az SMBFS eszko:zeit hasznalhatjuk, amely tartalmazza az ehhez
   szu:kseges rendszermagbeli modositasokat es a hozza tartozo
   felhasznaloi programokat. Ezek a programok es a hozzajuk tartozo
   mount_smbfs(8) man oldal az alaprendszer reszei.

   12.23. Mik azok az "Limiting icmp/open port/closed port response"
   u:zenetek a naplokban?

   Ilyen u:zeneteket akkor kapunk a rendszermagtol, ha valaminek a
   hatasara to:bb ICMP vagy TCP reset (RST) valaszt ku:ld, mint
   amennyit kellene. Az ICMP valaszok sokszor olyankor generalodnak,
   amikor hasznalaton kivu:li UDP portokat akarnak elerni a
   rendszeru:nko:n. A TCP reset pedig altalaban olyankor keletkezik,
   amikor meg nem nyitott TCP porthoz akarnak csatlakozni. To:bbek
   ko:zt ilyenek okozhatjak:

     * A rendszer tulterheleset celzo, nyers ero"vel inditott Denial
       of Service (Dos) tamadasok (ellentetben az egycsomagos, adott
       sebezheto"seg kihasznalo tamadasokkal).

     * A portok szisztematikus letapogatasa, amelynek soran egyszerre
       nagy mennyisegu" portot probalnak meg atvizsgalni (ellentetben
       azzal, amikor csak nehany jol ismert portot nyitnak meg).

   Az u:zenetben olvashato elso" szam azt mondja meg, hogy a
   rendszermag mennyi csomagot ku:ldo:tt volna, ha nem korlatoztuk
   volna, a masodik pedig magat a hatart jelzi. Ezt a
   net.inet.icmp.icmplim sysctl valtozo segitsegevel tudjuk
   beallitani, ahogy peldaul most megno:velju:k az erteket 300-ra:

 # sysctl -w net.inet.icmp.icmplim=300

   Amennyiben le szeretnenk tiltani az ilyen jellegu" u:zeneteket a
   naplokban, viszont meg tovabbra is szu:ksegu:nk lenne a
   valaszku:ldes korlatozasara, a net.inet.icmp.icmplim_output sysctl
   valtozo segitsegevel igy tudjuk ezt megtenni:

 # sysctl -w net.inet.icmp.icmplim_output=0

   Vegezetu:l, ha teljesen ki akarjuk kapcsolni a valaszku:ldes
   korlatozasat, akkor allitsuk a net.inet.icmp.icmplim sysctl
   valtozot (lasd az elo"bbi peldaban) a 0 nulla ertekre. A korlat
   to:rlese azonban a fenti okok miatt egyaltalan nem ajanlott.

   12.24. Mik azok az "arp: unknown hardware address format"
   hibau:zenetek?

   Ez arra utal, hogy valamelyik gep a helyi Ethernet-alapu
   halozatunkon olyan MAC-cimet hasznal, amelynek a FreeBSD nem
   ismeri a formatumat. Valoszinu"leg olyankor kapjuk ezt a
   hibau:zenetet, amikor valaki mas kiserletezik az Ethernet kartyaja
   beallitasaival valahol a halozaton. Leggyakrabban kabelmodemes
   halozatokon tapasztalhatunk ilyet. Megnyugodhatunk, teljesen
   veszelytelen, semmilyen hatassal nincs a FreeBSD gepu:nk
   teljesitmenyere.

   12.25. Miert jelennek meg "192.168.0.10 is on fxp1 but got reply
   from 00:15:17:67:cf:82 on rl0" u:zenetek a konzolon es hogyan
   lehet ezeket kikapcsolni?

   Ilyen u:zeneteket akkor kapunk, amikor a halozaton kivu:lro"l
   erkezik hozzank varatlanul egy csomag. A letiltasukhoz allitsuk a
   net.link.ether.inet.log_arp_wrong_iface erteket 0-ra.

   12.26. A CVSup programot telepitese utan nem lehet elinditani,
   mert hibakat jelez. Mi a gond?

   Elo"szo:r is nezzu:k meg, hogy az imenti hibau:zenet mellett nem
   latunk-e valami hasonlot:

 /usr/libexec/ld-elf.so.1: Shared object "libXaw.so.6" not found

   Az ilyen jellegu" hibak altalaban olyankor keletkeznek, amikor
   olyan gepre telepitju:k a net/cvsup portot, amelyen viszont nem
   talalhato meg a Xorg programcsomag. Amennyiben szu:ksegu:nk lenne
   CVSup programhoz mellekelt grafikus felu:letre, akkor kenytelenek
   leszu:nk melle az Xorg programjait is telepiteni. Ha viszont
   egyszeru"en csak parancssorbol szeretnenk hasznalni a CVSup
   leheto"segeit, to:ro:lju:k le a korabban telepitett csomagot, majd
   helyette rakjuk fel a net/cvsup-without-gui vagy a net/csup
   portot. A FreeBSD ujabb valtozataiban megprobalkozhatunk a csup(1)
   hasznalataval is. Ezzel a temaval reszletesebban a keziko:nyv
   CVSup hasznalatarol szolo resze foglalkozik.

     --------------------------------------------------------------

                         Fejezet 13. Biztonsag

   13.1. Mi az a "jaroka" (sandbox)?

   13.2. Mi az a biztonsagi szint (securelevel)?

   13.3. A BIND (named) ku:lo:nfele nagyobb sorszamu portokat
   hasznal. Miert?

   13.4. A sendmail a szabvanyos 25-o:s port mellett az 587-es portot
   hasznalja! Miert?

   13.5. Kie az a nullas felhasznaloi azonositoju toor fiok?
   Beto:rtek a gepre?

   13.6. A suidperl parancs miert nem mu"ko:dik rendesen?

   13.1. Mi az a "jaroka" (sandbox)?

   A jaroka alapveto"en egy biztonsagi szakkifejezes. Ket dolgot
   jelenthet:

     * Egy virtualis falak ko:zo:tt futo programot, melyeket azert
       emeltek a program ko:re, hogy a felto:reset ko:veto"en
       megakadalyozzak a rendszer to:bbi reszenek elereset.

       A program csak a falon belu:l "jatszhat". Ilyenkor semmilyen
       olyan kodot nem kepes futtatni, amellyel at tudna lepni a
       falakon, igy a hasznalatahoz nem kell elo"zetesen atvizsgalni
       a forrasait ahhoz, hogy meg tudjuk gyo"zo"dni a
       biztonsagossagarol.

       Ez a fal lehet peldaul egy felhasznaloi azonosito. A
       security(7) es named(8) man oldalakon is ezt a definiciot
       talaljuk meg.

       Vegyu:k peldaul az ntalk szolgaltatast (lasd inetd(8)). Ezt a
       szolgaltatast korabban a root felhasznalo azonositojaval
       futtattak, de manapsag viszont mar a tty felhasznaloval fut. A
       tty felhasznalo lenyegeben egy olyan jaroka, amely az ntalk
       szolgaltatas felto:resekor nem engedi, hogy a rendszer to:bbi
       reszehez is hozza lehessen ferni.

     * A valodi gepet utanzo rendszerben futo programot. Ez mar egy
       sokkal kifinomultabb megoldas. Ha ilyenkor valakinek sikeru:l
       beto:rnie a programba, akkor ko:nnyen azt hiheti, hogy
       sikeru:lt a rendszer to:bbi reszet is elernie, de valojaban
       csak egy szimulalt gepen van, es semmilyen valos adatot nem
       kepes modositani.

       Leggyakrabban ezt ugy szoktak elerni, hogy egy ko:nyvtarban
       letrehoznak egy szimulalt ko:rnyezetet, majd itt futtatjak az
       adott programot a chroot(8) segitsegevel. (Ekkor az imenti
       ko:nyvtar lesz a gyo:kerko:nyvtar az adott folyamat szamara,
       nem pedig a rendszer igazi gyo:kere.)

       Masik szinten gyakori megoldas a hasznalt allomanyrendszerek
       irasvedett csatlakoztatasa, amely felett aztan kialakitanak a
       program szamara egy latszolag irhato reteget. Ilyenkor a
       program teljesen ugy erzekeli, hogy kepes a rendszerben
       elerheto" allomanyokat modositani, azonban egyedu:l csak sajat
       maga latja ezeket, a rendszerben futo to:bbi program viszont
       nem feltetlenu:l.

       Ezeket a jarokakat altalaban ugy szoktak felepiteni, hogy a
       felhasznalok (vagy a tamadok) szamara teljesen eszrevetlenek
       legyenek.

   A UNIX ket alapveto" jarokat valosit meg. Az egyik a futo
   programok, a masik pedig a felhasznaloi azonositok szintjen
   mu"ko:dik.

   Futasa ko:zben minden UNIX program teljesen elszigetelt minden mas
   UNIX programtol, igy az egyik nem kepes modositani a masik
   memoriaban tarolt adatait. A Windows-tol eltero"en, ahol ugyebar
   az egyik program ko:nnyeden el tudja erni egy masik
   memoriateru:letet, ezert a program nem kepesek egymasban kart
   tenni.

   A UNIX alatt futo programok mindig egy adott felhasznalohoz
   tartoznak. Ha ez nem a root felhasznalo, akkor azzal lenyegeben
   egy tu"zfalat hozunk letre a ku:lo:nbo:zo" felhasznalok altal
   birtokolt folyamatok ko:zo:tt. A felhasznalok azonositoi emellett
   segitenek a lemezen tarolt adatokat is elszigetelni egymastol.

   13.2. Mi az a biztonsagi szint (securelevel)?

   A biztonsagi szintek egy rendszermagon belu:l megvalositott
   vedelmi modszert kepviselnek. A pozitiv erteku" biztonsagi szintek
   eseten a rendszermag korlatoz bizonyos feladatokat, amelyeket
   ilyenkor meg a rendszeradminisztrator (vagyis a root felhasznalo)
   sem kepes elvegezni. Az iras pillanataban a biztonsagi szintek,
   to:bb mas dolog mellett, a ko:vetkezo"k szabalyozasara alkalmasak:

     * a ku:lo:nbo:zo" allomanyjelzo"k, peldaul az schg (a "system
       immutable" jelzes) to:rlese;

     * a rendszermag memoriajanak elerese a /dev/mem es /dev/kmem
       eszko:zo:ko:n keresztu:l;

     * a rendszermag moduljainak beto:ltese;

     * a tu"zfal szabalyainak modositasa.

   A jelenleg futo rendszer biztonsagi szintjet a ko:vetkezo" parancs
   segitsegevel lehet lekerdezni:

 # sysctl kern.securelevel

   A parancs eredmenye az adott sysctl(8) valtozo (vagyis esetu:nkben
   a kern.securelevel) es annak erteke lesz, amely egy szam. Ez
   utobbi adja meg a biztonsagi szint aktualis erteket. Amennyiben ez
   pozitiv (vagyis nullanal nagyobb), akkor ervenyben vannak a
   biztonsagi szintekhez kapcsolodo bizonyos korlatozasok.

   Egy mu"ko:do" rendszer biztonsagi szintjet nem lehet cso:kkenteni,
   hiszen ezzel tulajdonkeppen hatastalanna tennenk. Ha olyan
   feladatot akarunk vegrehajtani, amely nem pozitiv biztonsagi
   szintet igenyel (peldaul az alaprendszer frissitese vagy a datum
   atallitasa), akkor ahhoz elo"szo:r modositanunk kell az
   /etc/rc.conf allomanyt (lasd kern_securelevel es
   kern_securelevel_enable valtozok), majd ujrainditani a rendszert.

   A biztonsagi szintekkel es rajuk vonatkozo informaciokkal
   kapcsolatban olvassuk el az init(8) man oldalt.

     Figyelem: A biztonsagi szintek nem feltetlenu:l jelentenek
     minden problemara to:keletes megoldast. Rentegeg ismert
     hatulu:to"vel rendelkeznek, es gyakran a biztonsag hamis erzetet
     keltik.

     Ezzel kapcsolatban az egyik legnagyobb gond, hogy csak abban az
     esetben mu"ko:dik rendesen a rendszer, ha a rendszerinditas
     soran a biztonsagi szintek beallitasaig minden allomanyt
     levedu:nk. Ha a tamado kepes lefuttatni a sajat programjat meg a
     biztonsagi szint beallitasa elo"tt (amely viszont eleg keso"n
     to:rtenik meg, hiszen a rendszerinditas soran szamos olyan dolog
     feladat van, amely nem vegezheto" el magasabb biztonsagi
     szinteken), akkor azzal az egesz vedelmi modszer
     hatastalanithato. Habar a rendszerinditas folyaman felhasznalt
     allomanyok biztonsagba helyezese technikailag egyaltalan nem
     lehetetlen, nehezebbe valik to"le a rendszer karbantartasa,
     mivel ilyenkor az egesz rendszert at kell allitanunk legalabb
     egyfelhasznalos modba es ugy modositani a konfiguracios
     allomanyokat.

     Ezt es az ehhez hasonlo problemak gyakran felmeru:lnek a
     levelezesi listakon, ku:lo:no:sen a FreeBSD security levelezesi
     lista archivumaiban. Ezen a funkcion keresztu:l nezhetu:nk utan
     a tema reszletesebb targyalasanak. Nehanyan remenykednek, hogy a
     biztonsagi szinteket hamarosan levaltja valami sokkal finomabb
     beallitasi leheto"segekkel rendelkezo" megoldas, azonban a
     dolgok meg elegge homalyosak ebbo"l a szempontbol.

     Figyelmeztettu:nk mindenkit!

   13.3. A BIND (named) ku:lo:nfele nagyobb sorszamu portokat
   hasznal. Miert?

   A BIND a kimeno" keresekhez veletlenszeru"en kivalaszt egy nagyobb
   sorszamu portot. A legujabb valtozataiban mar minden egyes
   kereshez ku:lo:n veletlenszeru"en keres uj UDP portot. Ez bizonyos
   halozati konfiguraciok eseten problemakhoz vezethet, ku:lo:no:sen
   olyankor, amikor a beerkezo" UDP csomagokat egy tu"zfal
   megallitja. A tu"zfalak altal blokkolt porttartomanyok hasznalatat
   az avoid-v4-udp-ports vagy az avoid-v6-udp-ports beallitassal
   tilthatjuk le a program szamara.

     Figyelem: Ha ezt a portot (mint peldaul az 53) az
     /etc/namedb/named.conf allomanyban a query-source vagy a
     query-source-v6 beallitasokkal adjuk meg explicit modon, akkor a
     program nem fogja veletlenszeru"en valtogatni a portokat.
     Hatarozottan javasoljuk, hogy ezekkel az opciokkal ne adjunk meg
     elo"re ro:gzitett portokat.

   Mindenesetre o:ru:lu:nk, hogy ezt is valaki megkerdezte! Hiaba,
   nem art neha nezegetni a sockstat(1) kimenetet es eszrevenni benne
   nehany furcsasagot.

   13.4. A sendmail a szabvanyos 25-o:s port mellett az 587-es portot
   hasznalja! Miert?

   A sendmail ujabb verzioiban felfedezheto" levelku:ldesi
   leheto"segek az 587-es portot hasznaljak. Jelenleg ezt meg nem
   sokan hasznaljak ki, de no:vekszik a nepszeru"sege.

   13.5. Kie az a nullas felhasznaloi azonositoju toor fiok?
   Beto:rtek a gepre?

   Ne aggodjunk! A toor egy "alternativ" rendszergazdai hozzaferes (a
   "toor" a "root" visszafele). Korabban csak a bash(1)
   parancsertelmezo" telepitesekor jo:tt letre, azonban manapsag mar
   alapertelmezes szerint letrejo:n. A nem szabvanyos
   parancsertelmezo"k szamara talaltak ki, igy nem a root
   alapertelmezett parancsertelmezo"jet kell megvaltoztatnunk. Ez
   ku:lo:no:sen olyan parancsertelmezo"k eseten fontos, amelyek nem
   reszei az alaprendszernek (peldaul a portkent vagy csomagkent
   telepitett parancsertelmezo"k eseten) es ezert a /usr/local/bin
   ko:nyvtarba fognak keru:lni. Ez a ko:nyvtar alapertelmezes szerint
   azonban egy ku:lo:n allomanyrendszeren talalhato. Ha a root
   parancsertelmezo"je viszont a /usr/local/bin ko:nyvtarban lenne,
   miko:zben a /usr (vagy barmelyik mas allomanyrendszer, amely az
   iment emlitett ko:nyvtarat tartalmazza) nem csatlakoztathato
   valamilyen oknal fogva, akkor a root nem lenne kepes bejelentkezni
   es kijavitani a problemat. (Noha amikor ujrainditjuk a
   rendszeru:nket egyfelhasznalos modban, akkor a rendszer ra fog
   kerdezni, hogy melyik parancsertelmezo"t akarjuk hasznalni.)

   Egyesek nem szabvanyos parancsertelmezo"n keresztu:l a toor
   felhasznaloval vegzik el a root mindennapi teendo"it, igy a
   szabvanyos parancsertelmezo"t csak a veszhelyzetekre tartogatjak.
   Alapertelmezes szerint a toor felhasznaloval nem tudunk
   bejelentkezni, mivel nincs jelszava, ezert ha hasznalni akarjuk,
   akkor elo"szo:r jelentkezzu:nk be a root felhasznaloval, majd
   allitsunk be neki egy jelszot.

   13.6. A suidperl parancs miert nem mu"ko:dik rendesen?

   Biztonsagi okokbol a suidperl parancs alapertelmezes szerint nem
   keru:l telepitesre. Ha forrasbol frissitju:k rendszeru:nket es azt
   szeretnenk, hogy ennek soran a suidperl is leforduljon, akkor a
   perl forditasanak megkezdese elo"tt vegyu:k fel a
   ENABLE_SUIDPERL=true sort az /etc/make.conf allomanyba.

     --------------------------------------------------------------

                            Fejezet 14. PPP

   14.1. Nem mu"ko:dik a ppp(8). Mit lehet a gond?

   14.2. A ppp(8) miert bontja a vonalat, amikor elindul?

   14.3. A ppp(8) miert nem tarcsaz -auto modban?

   14.4. Mit jelent a "No route to host" hibau:zenet?

   14.5. Miert szakad meg a kapcsolat 3 perc utan?

   14.6. A kapcsolat miert szakad meg nagyobb terhelest alatt?

   14.7. A kapcsolat miert szakad meg veletlenszeru"en?

   14.8. A kapcsolat miert fullad le veletlenszeru"en?

   14.9. A vonal tulso vegero"l nem erkezik valasz. Mi lehet tenni?

   14.10. A ppp(8) teljesen megallt. Mi lehet tenni?

   14.11. Miert nem to:rtenik semmi a "Login OK!" u:zenet utan?

   14.12. Folyamatosan "Magic is same" hibak jelennek meg. Ez mire
   utal?

   14.13. Az LCP beallitasa egeszen a kapcsolat befejezo"deseig
   folytatodik. Mi lehet a problema?

   14.14. Miert akad meg a ppp(8), ha egy ku:lso" parancsot adunk ki
   alatta?

   14.15. A ppp(8) null-modem kabel hasznalatakor miert nem lep ki
   soha?

   14.16. A ppp(8) miert tarcsaz latszolag minden ku:lo:no:sebb ok
   nelku:l -auto modban?

   14.17. Mit jelentenek a CCP hibak?

   14.18. A ppp(8) miert nem naplozza a kapcsolat sebesseget?

   14.19. A ppp(8) miert hagyja figyelmen kivu:l a \ karaktereket a
   szkriptekben?

   14.20. A ppp(8) miert ku:ld "Segmentation Fault" hibat, miko:zben
   nem is keletkezik ppp.core allomany?

   14.21. Miert nem csatlakozik soha az a program, amely a hivast
   kezdemenyezte -auto modban?

   14.22. A legto:bb jatek miert nem mu"ko:dik a -nat kapcsolo
   megadasaval?

   14.23. Valaki o:sszeirta mar a hasznosabb portok sorszamait?

   14.24. Mik azok az FCS hibak?

   14.25. A Mac OS es Windows 98 alol inditott kapcsolatok miert
   allnak le, ha PPPoE fut az atjaron?

   14.26. Ezek ko:zu:l egyik sem hasznalt -- segitseg! Mit lehetne
   meg tenni?

   14.1. Nem mu"ko:dik a ppp(8). Mit lehet a gond?

   Elso"kent mindenkeppen olvassuk el a ppp(8) man oldalt es a
   keziko:nyv PPP-vel foglalkozo reszet. A ko:vetkezo" paranccsal
   engedelyezzu:k a naplozast:

 set log Phase Chat Connect Carrier lcp ipcp ccp command

   Ezt a parancsot a ppp(8) parancssoraban vagy az /etc/ppp/ppp.conf
   konfiguracios allomanyban kell megadnunk (leginkabb a default
   szakasz elejere erdemes betennu:nk). Gondoskodjunk rola, hogy az
   /etc/syslog.conf allomany (lasd syslog.conf(5)) tartalmazza az
   alabbi sort, illetve az /var/log/ppp.log allomany letezzen:

 !ppp
 *.*        /var/log/ppp.log

   A naplo segitsegevel mar to:bb mindent ki tudunk deriteni a ppp(8)
   mu"ko:desero"l. Ne aggodjunk, ha nem ertu:nk belo"le semmit.
   Kerju:nk segitseget masoktol, nekik minden bizonnyal segiteni fog
   a problema felderiteseben.

   14.2. A ppp(8) miert bontja a vonalat, amikor elindul?

   Ilyen altalaban azert to:rtenik, mert nem tudta feloldani a
   halozati nevet. Ezt a legko:nnyebben ugy tudjuk orvosolni, ha az
   /etc/host.conf allomanyba elo"re rakjuk a hosts sort, igy a
   nevfeloldo elo"szo:r az /etc/hosts allomannyal fog probalkozni.
   Ezutan a /etc/hosts allomanyba vegyu:k fel a helyi gepet. Ha nincs
   helyi halozatunk, akkor igy irjuk at a localhost sort:

 127.0.0.1        ize.minta.com ize localhost

   Minden mas esetben egyszeru"en csak vegyu:nk fel egy ujabb
   bejegyzest a gepu:nkho:z. Ennek pontosabb reszleteivel
   kapcsolatban nezzu:k meg a megfelelo" man oldalakat.

   Ha mindent jol csinaltunk, akkor a ping -c1 `hostname` parancs
   hiba nelku:l ter vissza.

   14.3. A ppp(8) miert nem tarcsaz -auto modban?

   Elo"szo:r is elleno"rizzu:k, hogy letezik az alapertelmezett
   utvonal. A netstat -rn parancs (lasd netstat(1)) kiadasa utan
   nagyjabol a ko:vetkezo" ket bejegyzest kell latnunk:

 Destination        Gateway            Flags     Refs     Use     Netif Expire
 default            10.0.0.2           UGSc        0        0      tun0
 10.0.0.2           10.0.0.1           UH          0        0      tun0

   Feltetelezzu:k, hogy a keziko:nyvbo"l, a man oldalrol vagy
   ppp.conf.sample allomanybol masoltuk ki ezeket a cimeket. Ha nincs
   alapertelmezett utvonalunk, akkor annak az lehet az oka, hogy a
   ppp.conf allomanyba elfelejtettu:k felvenni a HISADDR kulcsszot.

   Az alapertelmezett utvonal hianyanak masik oka lehet meg, ha az
   /etc/rc.conf allomanyban (lasd rc.conf(5)) beallitottunk egy
   alapertelmezett atjarot, de elfelejtettu:k az ppp.conf allomanyba
   betenni a ko:vetkezo" sort:

 delete ALL

   Ebben az esetben menju:nk vissza a keziko:nyv A rendszer vegso"
   beallitasa cimu" reszehez.

   14.4. Mit jelent a "No route to host" hibau:zenet?

   Altalaban azert jelentkezik, mert az /etc/ppp/ppp.linkup
   allomanyban nem adtuk meg az alabbiakat:

 MYADDR:
   delete ALL
   add 0 0 HISADDR

   Erre csak akkor van szu:ksegu:nk, ha dinamikus IP-cimu:nk van,
   vagy nem ismerju:k az atjaro cimet. Ha az interaktiv modot
   hasznaljuk, akkor ehhez a ko:vetkezo"ket kell begepelni csomag
   modba lepes utan (a csomag modot a csupa nagybetu"s PPP jelzi a
   parancssorban):

 delete ALL
 add 0 0 HISADDR

   A keziko:nyv A PPP es a dinamikus IP-cimek cimu" reszeben
   olvashatunk erro"l bo"vebben.

   14.5. Miert szakad meg a kapcsolat 3 perc utan?

   A PPP alrendszer alapertelmezett lejarati ideje 3 perc. Ezt a
   beallitast a ko:vetkezo" sor megadasaval tudjuk modositani:

 set timeout NNN

   ahol az NNN masodpercekben megadja a kapcsolat lezarasa elo"tti
   inaktivitas maximalis idejet. Ha az NNN erteke nulla, akkor a
   kapcsolat ido"tullepes miatt soha nem fog magatol megszakadni. Ezt
   a parancsot a ppp.conf allomanyba tudjuk felvenni, vagy interaktiv
   modban a parancssorban gepelhetju:k be. Emellett menet ko:zben is
   allitani tudjuk ezt az erteket, ha a ppp szerverre a telnet(1)
   vagy a pppctl(8) segitsegevel racsatlakozunk. Erro"l a ppp(8) man
   oldal ad reszletesebb tajekoztatast.

   14.6. A kapcsolat miert szakad meg nagyobb terhelest alatt?

   Ha beallitottuk a Link Quality Reporting (LQR) hasznalatat, akkor
   elo"fordulhat, hogy tulsagosan sok csomag veszik el a gepu:nk es a
   masik oldal ko:zo:tt. A ppp(8) ezert a vonalat rossznak erzekeli
   es bontja. A FreeBSD 2.2.5 valtozata elo"tt az LQR alapertelmezes
   szerint engedelyezett volt. Az LQR igy tilthato le:

 disable lqr

   14.7. A kapcsolat miert szakad meg veletlenszeru"en?

   Neha elo"fordulhat, hogy a zajos telefonvonal eseten vagy a
   hivasvarakoztatas hasznalatakor a modem bontja a vonalat, mivel
   (helytelenu:l) azt hiszi, hogy nincs kapcsolat.

   Manapsag a legto:bb modemen altalaban be lehet valahogy allitani,
   hogy mennyire legyenek elnezo"ek a kapcsolat ideiglenes
   megszakadasaval szemben. Peldaul egy U.S. Robotics(R) Sportster(R)
   eseten ezt tizedmasodpercekben merik az S10 regiszter
   segitsegevel. A modemu:nk ilyenkor tehat ugy teheto" sokkal
   toleransabba, ha a ko:vetkezo" hivasi beallitast adjuk:

 set dial "...... ATS10=10 OK ......"

   Tovabbi reszleteket a modem keziko:nyvebo"l tudhatunk meg.

   14.8. A kapcsolat miert fullad le veletlenszeru"en?

   Sokan tapasztaljak, hogy a kapcsolat minden ku:lo:no:sebb
   magyarazat nelku:l lefullad. Ilyenkor elso"kent azt erdemes
   tisztazni, hogy az o:sszeko:ttetes melyik oldalan to:rtent a vonal
   bontasa.

   Ha belso" modemet hasznalunk, akkor probaljuk meg a ping(8)
   paranccsal elleno"rizni, hogy a modem TD lampaja villog-e az
   adatok ku:ldesekor. Amennyiben igen (miko:zben az RD lampa viszont
   nem), akkor a gond a vonal masik vegen lesz. Ha viszont a TD nem
   villog, akkor a problema a mi oldalunkon all fenn. A belso"
   modemek eseteben a ppp.conf allomanyban a set server parancsot is
   erdemes megadnunk, igy amikor a kapcsolat leallasat tapasztaljuk,
   a pppctl(8) segitsegevel ra tudunk csatlakozni a ppp(8) demonra.
   Ha a halozati kapcsolat ekkor hirtelen ero"re kapna (mivel
   racsatlakoztunk kivu:lro"l) vagy egyaltalan nem tudunk csatlakozni
   (feltetelezve, hogy a set socket parancs sikeresen lefutott az
   indulaskor), akkor a problema meg mindig nalunk lesz. Ha viszont
   sikeru:l csatlakoznunk es a vonallal meg mindig gondok vannak,
   akkor probaljuk a set log local async parancs hasznalataval
   engedelyezni a helyi aszinkron naplozast, majd egy masik konzolbol
   a ping(8) parancs segitsegevel kezdju:k el hasznalni az
   o:sszeko:ttetest. Az aszinkron naplozas jelezni fogja, ha sikeru:l
   adatokat atvinni es fogadni a kapcsolaton keresztu:l. Ha ilyenkor
   nem latunk visszafele erkezo" adatokat, akkor az arra utal, hogy a
   gond a vonal tavoli vegen van.

   Miutan sikeresen kideritettu:k, hogy az adott problema helyi vagy
   tavoli, ket leheto"segu:nk van:

     * Amennyiben tavoli, olvassuk el a K: 14.9. valaszat.

     * Amennyiben helyi, olvassuk el a K: 14.10. valaszat.

   14.9. A vonal tulso vegero"l nem erkezik valasz. Mi lehet tenni?

   Ezzel szemben nagyon keveset tudunk mi, felhasznalok tenni. A
   legto:bb internetszolgaltato egyszeru"en nem hajlando segitseget
   nyujtani abban az esetben, ha nem valamelyik Microsoft operacios
   rendszert hasznaljuk. A ppp.conf allomanyunkban a enable lqr sor
   megadasaval engedelyezni tudjuk a ppp(8) szamara, hogy eszlelhesse
   a tavoli hibakat es bontsa a vonalat, de ez a vizsgalat viszonylag
   ido"igenyes es ennelfogva nem tulsagosan hasznos. A
   szolgaltatonknak pedig ne nagyon emlegessu:k, hogy felhasznaloi
   PPP-t futtatunk.

   Elo"szo:r probaljunk meg letiltani mindenfele to:mo:ritest a
   ko:vetkezo" sor megadasaval:

 disable pred1 deflate deflate24 protocomp acfcomp shortseq vj
 deny pred1 deflate deflate24 protocomp acfcomp shortseq vj

   Kapcsolodjunk ujra es elleno"rizzu:k, hogy tovabbra is
   mu"ko:do"kepes a kapcsolat. Ha ennek hatasara javul a helyzet vagy
   a problema teljesen megoldodik, akkor a beallitasok egyenkenti
   probalgatasaval keressu:k meg, hogy melyik okozta a gondot. Ez mar
   elegendo" lesz ahhoz, hogy komolyabban felvegyu:k a kapcsolatot a
   szolgaltatonkkal (habar ebbo"l gyorsan ki fog deru:lni, hogy nem
   Microsoft termeket hasznalunk).

   Mielo"tt szolnank a szolgaltatonknak, a gepu:nko:n engedelyezzu:k
   az aszinkron naplozast es varjuk meg, amig a kapcsolat ujra
   megszakad. Erre nem art felkeszu:lnu:nk, mert viszonylag sok
   tarhelyet igenyel. Innen majd a portrol utoljara olvasott adat
   lesz a lenyeges. Ez altalaban szo:veges adat es akar a problema
   konkret okara is utalhat ("Memory fault", "Core dumped"?).

   Ha segito"kesz szolgaltatot valasztottuk, akkor a naplozast akar
   az o" oldalunkon is engedelyezhetju:k, igy amikor a vonal
   megszakad, az o" szemszo:gu:kbo"l is kepesek leszu:nk elemezni a
   problemat. Ilyen esetben nyugodtan ku:ldju:nk egy levelet Brian
   Somers <brian@FreeBSD.org> cimere vagy kerju:k meg a
   szolgaltatonkat, hogy ko:zvetlenu:l vele targyaljon.

   14.10. A ppp(8) teljesen megallt. Mi lehet tenni?

   A legjobban ugy jarunk, ha a ppp(8) programot nyomko:vetesi
   informaciokkal forditjuk ujra, majd a gdb(1) segitsegevel
   lekeru:nk egy hivasi lancot az eppen megakadt ppp peldanytol. A
   ppp alkalmazast a ko:vetkezo" parancsokkal tudjuk ugy
   ujraforditani, hogy tartalmazza a kivant informaciokat:

   

 # gdb ppp `pgrep ppp`

   Ezt ko:veto"en a gdb parancssoraban a bt es where parancsok
   segitsegevel hozza tudunk jutni a hivasi lanchoz. Mentsu:k el
   valahova a gdb altal kinyert adatokat, majd a detach paranccsal
   valjunk le a futo programrol es a quit begepelesevel lepju:nk ki a
   gdb programbol.

   Vegezetu:l az elmentett eredmenyeket ku:ldju:k el Brian Somers
   <brian@FreeBSD.org> cimere.

   14.11. Miert nem to:rtenik semmi a "Login OK!" u:zenet utan?

   A FreeBSD 2.2.5 elo"tti kiadasaiban a ppp(8) az o:sszeko:ttetes
   letrejo:tte utan megvarta, hogy a tavoli pont kezdemenyezze a
   kapcsolatvezerlo" protokoll (Line Control Protocol, LCP)
   hasznalatat. Sok szolgaltato azonban nem csinal ilyet, ehelyett
   inkabb a kliensto"l varjak mindezt. Az LCP kezdemenyezeset igy
   kenyszerithetju:k ki a ppp(8) hasznalata soran:

 set openmode active

     Megjegyzes: Altalaban semmilyen gond nem szarmazik abbol, ha a
     mind a ket oldal kezdemenyez, igy az openmode alapertelmezes
     szerint active erteku". A ko:vetkezo" szakaszban azonban
     bemutatjuk mikor gondot okoz a hasznalata.

   14.12. Folyamatosan "Magic is same" hibak jelennek meg. Ez mire
   utal?

   Csatlakozas utan ido"nkent elo"fordulhat, hogy "magic is the same"
   hibau:zeneteket latunk a naploban. Ezek az u:zenetek bizonyos
   esetekben teljesen artalmatlanok, maskor viszont akar komolyabb
   problemakat is jelezhet. A legto:bb PPP implementacio nem el tul
   egy ilyen hibat, es meg ha latszolag letre is jo:n ilyenkor a
   kapcsolat, folyamatosan konfiguracios keresek es valaszok
   jo:nnek-mennek a naploban egeszen addig, amig a ppp(8) vegu:l fel
   nem adja es lezarja a kapcsolatot.

   Ez altalaban olyan szervereken jelenik meg, ahol nem eleg gyorsak
   a lemezek es minden kapcsolathoz elinditanak egy getty(8) es a
   bejelentkezeskor vagy azt ko:vetkezo" elinditjak a ppp(8)
   programot. Egyes visszajelzesek szerint ilyen egyebkent gyakran
   elo"fordul a slirp hasznalatakor. A problemat egyebkent a getty(8)
   es a ppp(8) inditasa ko:zo:tt eltelt ido" okozza, amikor a kliens
   oldalan futo ppp(8) elkezdi ku:ldeni a kapcsolatvezerlo" (Line
   Control Protocol, LCP) csomagokat. Mivel ilyenkor az ECHO meg
   mindig aktiv a szerver adott portjan, a kliens ppp(8) a sajat
   csomagjainak "tu:kro:zo"deset" fogja latni.

   Az LCP beallitasanak resze az o:sszeko:ttetes ket oldalan egy-egy
   bu"vo:s szam ("magic number") megallapitasa, amellyel ezutan
   eszlelheto"ek az ilyen "tu:kro:zo"desek". A protokoll szerint
   amikor a ket pont megprobalja ugyanazt a bu"vo:s szamot hasznalni,
   akkor visszautasitja (NAK jelzest ku:ld) es egy masikat valaszt.
   Ha ilyenkor meg a szerver portjan aktiv az ECHO, akkor a kliens
   oldali ppp(8) azt tapasztalja, hogy elkezd LCP csomagokat
   ku:ldeni, majd mivel ugyanazt kapja vissza, erre egy NAK jelzest
   valaszol. Ugyanigy latja magat a NAK jelzest (aminek hatasara a
   ppp(8) megvaltoztatja a bu"vo:s szamat) is. Ennek eredmenyekeppen
   hirtelen nagy mennyisegu" bu"vo:sszam-valtas keletkezik, ami pedig
   szepen felhalmozodik a szerver terminalpuffereben. Ahogy a ppp(8)
   vegre elindul a szerveren, elo:nti ez a rengeteg informacio,
   aminek alapjan sikertelennek iteli meg az LCP beallitasat es
   feladja a tovabbi probalkozast. Eko:zben a kliens szamara
   megszu"nnek a visszavero"do" csomagok es csak annyit lat, hogy a
   szerver bontja a kapcsolatot.

   Ezt ugy tudjuk elkeru:lni, ha a ppp.conf allomanyban a tavoli
   pontra bizzuk az beallitas kezdemenyezeset:

 set openmode passive

   Ennek hatasara a ppp(8) megvarja, hogy a szerver kezdemenyezze az
   LCP beallitasat. Egyes szerverek azonban sosem teszik meg ezt.
   Ilyenkor valami ilyesmit tudunk tenni:

 set openmode active 3

   Igy a ppp(8) 3 masodpercig passziv marad, majd csak ezutan kezd el
   LCP keresket ku:ldeni. Ha a tavoli pont eko:zben ku:ld valamilyen
   kerest, az ppp(8) azonnal valaszol ra es nem varja vegig a
   3 masodperces ido"tartamot.

   14.13. Az LCP beallitasa egeszen a kapcsolat befejezo"deseig
   folytatodik. Mi lehet a problema?

   A ppp(8) programban jelenleg van egy olyan hibasan implementalt
   jellemzo", ahol az LCP, CCP es IPCP valaszokat nem tarsitja az
   eredeti keresekhez. Ennek ko:vetkezmenyekeppen, ha az egyik PPP
   implementacio 6 masodperccel lassabb a masik oldalnal, akkor az
   meg ket tovabbi LCP konfiguracios kerest is ku:ld, ami viszont
   vegzetesnek bizonyul.

   Vegyu:nk peldaul ket implementaciot, az A es a B pontokat. Az A
   mar ko:zvetlenu:l a csatlakozas utan LCP kereseket kezd el
   ku:ldeni, miko:zben a B csak 7 masodperc mulva tud elindulni. Mire
   vegre a B pont is elindul, addigra az A mar kiku:ldo:tt 3 LCP
   kerest. Most feltetelezzu:k, hogy nincs ECHO, masku:lo:nben az
   elo"zo" szakaszban leirt, bu"vo:s szamokkal kapcsolatos problemaba
   u:tko:znenk. A B ekkor tehat ku:ld egy kerest, majd nyugtazza az A
   ponttol kapott korabbi kerest. Ennek hatasara az A pont OPENED
   allapotba megy at, ujra ku:ld es nyugtazza az elo"zo" kerest B
   fele. Eko:zben a B tovabbi ket nyugtazast ku:ld az A pontrol
   kapott tovabbi ket keresre, a B indulasa elo"ttro"l. A B ekkor
   megkapja az A elso" nyugtajat es atvalt OPENED allapotba. Az A
   ekkor megkapja a masodik nyugtat a B ponttol es visszavalt
   REQ-SENT allapotba, majd az RFC szerint elku:ld (elo"re) egy ujabb
   kerest. Ekkor megkapja a harmadik nyugtat es OPENED allapotba
   valt. Eko:zben a B megkapja elo"re ku:ldo:tt kerest a A ponttol,
   amelynek hatasara ACK-SENT allapotba valt vissza, es az RFC
   szerint ismet ku:ld egy (masodik) kerest es egy nyugtazast. Az A
   erre megkapja a kerest, visszavalt REQ-SENT allapotban es ku:ld
   egy ujabb kerest. Ekkor ko:zvetlenu:l megkapja a rako:vetkezo"
   nyugtazast es atvalt OPENED allapotba.

   Ez egeszen addig folytatodik, amig az egyik oldal ra nem eszmel,
   hogy ennek nincs tulsagosan sok ertelme es feladja a probalkozast.

   Ez legko:nnyebben ugy keru:lheto" el, ha ilyenkor az egyik oldalt
   passive tipusura allitjuk, vagyis az egyik oldalon varunk egy
   keveset a beallitas kezdemenyezesere. Ezt a ko:vetkezo" paranccsal
   lehet megoldani:

 set openmode passive

   Ovatosan banjunk ezzel a parameterrel! A beallitas
   kezdemenyezesenek varakoztatasi idejet a ko:vetkezo" parameterrel
   tudjuk megadni:

 set stopped N

   Hasznalhatjuk viszont ezt a parancsot is (ahol N adja meg, hogy
   mennyi masodperc teljen el a beallitas megkezdese elo"tt):

 set openmode active N

   Az ezzel kapcsolatos tovabbi reszleteket a man oldalon
   olvashatjuk.

   14.14. Miert akad meg a ppp(8), ha egy ku:lso" parancsot adunk ki
   alatta?

   A shell vagy ! parancsok vegrehajtasakor a ppp(8) elindit egy
   parancsertelmezo"t (illetve ha parametereket is adtunk meg, akkor
   a ppp(8) atadja azokat is), majd megvarja annak befejezo"deset. Ha
   a parancs futtatasa ko:zben eppen egy PPP kapcsolatot akartunk
   hasznalni, akkor erre az ido"re az elo"bbiek miatt latszolag meg
   fog allni. Ez tehat azert to:rtenik, mert a ppp(8) megvarja a
   parancs lefutasat.

   Ha nem akarjuk megvarni a parancs befejezo"deset, akkor inkabb
   hasznaljuk a !bg parancsot. Ennek hatasara az adott parancs a
   hatterben fog lefutni es a ppp(8) kepes lesz folyamatosan szemmel
   tartani az o:sszeko:ttetest.

   14.15. A ppp(8) null-modem kabel hasznalatakor miert nem lep ki
   soha?

   A ppp(8) ilyen esetekben nem kepes magatol megallapitani, hogy
   mikor bontottak a vonalat. Ennek oka a tu"k null-modem kabelben
   kiosztott szerepeben keresendo". Amikor ilyen tipusu kapcsolattal
   dolgozunk, a ko:vetkezo" sor megadasaval ne felejtsu:k el
   engedelyezni az LQR hasznalatat:

 enable lqr

   Ha a tavoli pont LQR csomagokat ku:ld, akkor a ppp(8)
   alapertelmezes szerint fogadja azokat.

   14.16. A ppp(8) miert tarcsaz latszolag minden ku:lo:no:sebb ok
   nelku:l -auto modban?

   Amennyiben a ppp(8) szandekainkkal szemben varatlanul kezdene el
   tarcsazni, akkor keressu:k meg kivalto okat es hasznaljunk hivasi
   szu"rest (Dial filter, dfilter) ennek megelo"zesere.

   A tarcsazas okat a ko:vetkezo" sor hasznalataval tudjuk
   kideriteni:

 set log +tcp/ip

   Ennek hatasara a kapcsolaton keresztu:laramlo o:sszes forgalmat
   naplozni fogjuk. Igy a legko:zelebb, amikor a vonal hirtelen aktiv
   lesz, a hozza tartozo ido"belyegek alapjan ko:nnyen elo" tudjuk
   keresni, hogy pontosan miert is to:rtent.

   Az automatikus tarcsazast bizonyos esetekben le tudjuk tiltani. Ez
   altalaban egy olyan problema, amely a nevfeloldasok miatt
   keletkezik. Ugy tudjuk megakadalyozni, hogy a nevfeloldasok
   felepitsek a kapcsolatot (ami viszont nem gatolja abban a ppp(8)
   programot, hogy egy mar meglevo" kapcsolaton keresztu:l ku:ldjo:n
   ilyen csomagokat), ha az alabbi beallitasokat adjuk meg:

 set dfilter 1 deny udp src eq 53
 set dfilter 2 deny udp dst eq 53
 set dfilter 3 permit 0/0 0/0

   Ezek az ertekek nem minden esetben megfelelo"ek szamunkra, hiszen
   ezzel egyu:tt az igeny szerinti tarcsazas kenyelmet is
   szu"kitju:k, mivel a legto:bb program ko:zvetlenu:l nevfeloldassal
   kezd, mielo"tt komolyabb halozati forgalmat bonyolitana le.

   A nevfeloldas eseteben igyekezzu:nk kideriteni, hogy pontosan
   melyik program is probal halozati neveket feloldatni. Az esetek
   to:bbsegeben valoszinu"leg a sendmail(8) lesz a bu"no:s.
   Amennyiben ez a helyzet, akkor az sendmail demonnak a sajat
   konfiguracios allomanyaban kell beallitanunk, hogy ne oldasson fel
   halozati neveket. Az erintett konfiguracios allomany modositasanak
   pontos reszleteiro"l a keziko:nyv Levelezes betarcsazos
   kapcsolattal cimu" szakszaban olvashatunk bo"vebben. Tovabba az
   .mc allomanyunkba a ko:vetkezo" sort is erdemes felvennu:nk:

 define(`confDELIVERY_MODE', `d')dnl

   Ezzel a sendmail beinditasaig mindent egy sorban fog eltarolni
   (altalaban a sendmail demont a -bd -q30m parameterekkel szoktak
   meghivni, ami arra utasitja, hogy 30 percenkent dolgozza fel a
   sorat) vagy amig a sendmail -q parancs le nem fut (peldaul a
   ppp.linkup allomanybol).

   14.17. Mit jelentenek a CCP hibak?

   A naploban folyamatosan a ko:vetkezo" u:zeneteket lehet latni:

 CCP: CcpSendConfigReq
 CCP: Received Terminate Ack (1) state = Req-Sent (6)

   Ilyenek azert keletkeznek, mert a ppp(8) a Predictor1 to:mo:ritesi
   eljarast probalja meg beallitani, azonban a tavoli pont egyaltalan
   semmilyen to:mo:ritest nem akar hasznalni. Az ilyen u:zenetek
   to:bbnyire artalmatlanok, de ha el akarjuk tu:ntetni ezeket, akkor
   probaljuk meg a ko:vetkezo" modon kikapcsolni a Predictor1
   to:mo:rites hasznalatat:

 disable pred1

   14.18. A ppp(8) miert nem naplozza a kapcsolat sebesseget?

   A modemmel vegzett teljes "beszelgetes" szo:vegenek ro:gzitesehez
   a ko:vetkezo"ket kell engedelyezni:

 set log +connect

   Ennek eredmenyekeppen a ppp(8) egeszen az utolsokent lekert
   karakterlancig naploz mindent.

   Ha PAP vagy CHAP hitelesitest hasznalunk (ezert a CONNECT parancs
   kiadasa utan mar nincs semmi "mondanivalonk" a hivoszkriptben,
   tehat nincs set login szkript), es szeretnenk latni a csatlakozasi
   sebesseget, ne felejtsu:k el utasitani a ppp(8) programot, hogy a
   teljes CONNECT sort kerje le, valahogy igy:

 set dial "ABORT BUSY ABORT NO\\sCARRIER TIMEOUT 4 \
   \"\" ATZ OK-ATZ-OK ATDT\\T TIMEOUT 60 CONNECT \\c \\n"

   Itt most megkapjuk a CONNECT sort, ezutan nem ku:ldu:nk semmit,
   majd varunk egy soremelest, aminek hatasara a ppp(8) arra
   kenyszeru:l, hogy a teljes CONNECT valaszt beolvassa.

   14.19. A ppp(8) miert hagyja figyelmen kivu:l a \ karaktereket a
   szkriptekben?

   A ppp a konfiguracios allomanyokbol minden sort ku:lo:n beolvas,
   ezert a set phone "123 456 789" es hozza hasonlo karakterlancok
   eseten kepes felismerni, hogy a megadott szamok valojaban egyetlen
   parametert formaznak. A " megadasahoz a visszaper karaktert (\)
   kell hasznalnunk.

   Amikor tarcsazasert felelo"s ertelmezo" beolvassa az egyes
   parametereket, ujraertelmezi ezeket olyan specialis helyettesitesi
   szekvenciak utan kutatva, mint peldaul a \P vagy \T
   (reszletesebben lasd a man oldalon). A ketto"s elemzes miatt
   neku:nk is a megfelelo" szamban kell megadnunk ezeket a
   helyettesitendo" karaktereket.

   Ha tehat egy \ karaktert szeretnenk atku:ldeni a modemu:nknek,
   akkor nagyjabol valami ilyesmit kellene irnunk:

 set dial "\"\" ATZ OK-ATZ-OK AT\\\\X OK"

   Ennek az eredmenye a ko:vetkezo" lesz:

 ATZ
 OK
 AT\X
 OK

   Vagy:

 set phone 1234567
 set dial "\"\" ATZ OK ATDT\\T"

   Ez pedig a ko:vetkezo" szekvenciat adja:

 ATZ
 OK
 ATDT1234567

   14.20. A ppp(8) miert ku:ld "Segmentation Fault" hibat, miko:zben
   nem is keletkezik ppp.core allomany?

   A ppp (vagy mas hasonlo program) elmeletileg soha nem hoz letre
   .core allomanyt. Mivel a ppp(8) tulajdonkeppen a nullas
   felhasznaloi azonositoval fut, az operacios rendszer soha nem
   fogja a ppp(8) memorialenyomatat leallitasa elo"tt a lemezre
   menteni. Ha viszont ppp(8) mu"ko:dese valoban leall egy
   szegmentacios hiba vagy barmilyen mas .core allomanyt eredmenyezo"
   jelzes miatt, es valoban a legfrissebb valtozatat hasznaljuk (lasd
   a fejezet elejet), akkor a ko:vetkezo"t tehetju:k:

 # cd /usr/src/usr.sbin/ppp
 # echo STRIP= >> /etc/make.conf
 # echo CFLAGS+=-g >> /etc/make.conf
 # make install clean

   A fenti parancsokkal telepiteni tudjuk a ppp(8) egy
   nyomonko:vetheto" valtozatat. A ppp(8) futtatasahoz root
   felhasznalonak kell lennu:nk, mivel minden korabbi engedelyet
   felu:lirtuk az elo"bbiek soran. A ppp(8) inditasakor ne felejtsu:k
   el megjegyezni pontosan az aktualis ko:nyvtarat sem.

   Innento"l kezdve, amikor a ppp(8) kap egy szegmentacios hibara
   vonatkozo jelzest, letre fog hozni egy ppp.core nevu" allomanyt.
   Ennek birtokaban a ko:vetkezo"t kell csinalnunk:

 % su
 # gdb /usr/sbin/ppp ppp.core
 (gdb) bt
 .....
 (gdb) f 0
 ....
 (gdb) i args
 ....
 (gdb) l
 .....

   Az igy beszerzett informaciokat mellekelve nagyobb
   valoszinu"seggel kaphatunk valaszt az ezzel kapcsolatos
   kerdesu:nkre.

   Ha jaratosak vagyunk a gdb(1) hasznalataban, akkor a .core
   allomanyban tovabbi reszletek es informaciok utani is kutathatunk,
   peldaul mi okozta a hibat, milyen valtozoknak ekkor milyen ertekei
   voltak stb.

   14.21. Miert nem csatlakozik soha az a program, amely a hivast
   kezdemenyezte -auto modban?

   Ez korabban egy ismert problema volt a ppp(8) hasznalataval
   kapcsolatban, amikor dinamikus helyi IP-cimet akart beallitani
   -auto modban. Ez a hiba az ujabb valtozatokban mar nem nincs meg
   (a man oldalon keressu:nk ra az iface reszre).

   A gondot az okozta, hogy amikor a tarcsazast elindito program
   meghivja a connect(2) rendszerhivast, akkor a tun(4) interfeszhez
   tartozo IP-cim a vegpontot kepviselo" sockethez tarsul. A
   rendszermag letrehozza az elso" kimeno" csomagot es kiirja a
   tun(4) eszko:zre. A ppp(8) ekkor beolvassa a csomagot es felepiti
   a kapcsolatot. Ha a ppp(8) dinamikus IP-cim kiosztasanak
   eredmenyekeppen ilyenkor az interfesz cime megvaltozik, akkor
   azzal egyido"ben az eredeti socket vegpont ervenytelenne valik.
   Igy a tavoli vegpont fele ku:ldo:tt tovabbi csomagok altalaban
   eldobodnak. Ha valahogy megis eljutnanak a celjukhoz, a valasz mar
   semmikeppen sem erkezhet meg, mivel a ku:ldeshez hasznalt
   IP-cimnek mar nem az adott gep a tulajdonosa.

   Szamos elmeleti megko:zelites letezik az iment felvazolt problema
   megoldasara. A legszebb az lenne, ha a tavoli pont leheto"seg
   szerint a korabban hasznalt IP-cimet osztana ki ujra. A ppp(8)
   jelenlegi valtozata pontosan ugyanezt teszi, viszont a legto:bbi
   implementacio mar nem.

   Reszu:nkro"l az bizonyulna a legegyszeru"bb megoldasnak, ha a
   tun(4) intefesz IP-cime egyaltalan nem valtozhatna meg, hanem
   helyette menet ko:zben az o:sszes kimeno" csomag, ko:ztu:k
   termeszetesen a forras IP-cime az interfesz IP-cimero"l az
   ido"ko:zben beallitott IP-cimre valtozna. Ez lenyegeben az, amit a
   ppp(8) legujabb valtozataiban felbukkano iface-alias opcio is
   csinal (a libalias(3) es a ppp(8) -nat kapcsoloja segitsegevel):
   karbantartja az o:sszes korabban hasznalt interfesz cimet es
   atforditja ezeket az utoljara beallitott cimre.

   A masik (es valoszinu"leg a sokkal megbizhatobb) leheto"seg egy
   olyan rendszerhivas implementalasa lenne, amely kepes az o:sszes
   hasznalatban levo" socketet egyik IP-cimro"l a masik IP-cimre
   atallitani. A ppp(8) ekkor fel tudna hasznalni ezt arra, hogy
   modositsa az o:sszes addig futo program socketjet az uj IP-cim
   beallitasakor. Ugyanezzel a rendszerhivassal a DHCP kliensek is
   kepesek lennenek atallitani a socketjeiket.

   Leheto"segu:nk van meg IP-cim nelku:l is letrehozni interfeszeket.
   A kimeno" csomagok ekkor a 255.255.255.255 IP-cimet hasznalnak
   egeszen addig, amig az elso" SIOCAIFADDR ioctl(2) rendszerhivas le
   nem zajlik. A ppp(8) feladata ilyenkor a forras IP-cim
   megvaltoztatasa, de ha ez 255.255.255.255, akkor egyedu:l csak az
   IP-cimnek es az elleno"rzo"o:sszegnek kell megvaltoznia. Ez
   viszont mar valamilyen mertekben tru:kko:zest a rendszermagon
   belu:l, mivel igy ko:nnyen tudunk csomagokat ku:ldeni egy rosszul
   beallitott interfeszre is, feltetelezve, hogy valamilyen modon
   kepesek vagyunk ilyeneket visszameno"leg helyreallitani.

   14.22. A legto:bb jatek miert nem mu"ko:dik a -nat kapcsolo
   megadasaval?

   A jatekok es a hozzajuk hasonlo alkalmazasok altalaban azert nem
   mu"ko:dnek, amikor a libalias(3) ko:nyvtarat hasznaljuk, mert a
   tavoli gep megprobal kapcsolodni a belso" halozatunkon levo"
   gephez es keretlen UDP csomagokat kezd el ku:ldeni neki. A
   cimforditast vegzo" programnak fogalma sincs rola, hogy ezeket a
   csomagokat egy belso" gepnek kell tovabbku:ldenie.

   Akkor lehetu:nk biztosak ebben, ha egyedu:l csak azt a szoftvert
   inditjuk el, amellyel gondjaink akadtak, majd a vagy az atjaro
   tun(4) interfeszet kezdju:k el a tcpdump(1) segitsegevel, vagy
   pedig engedelyezzu:k az atjaron a ppp(8) TCP/IP naplozo funkciojat
   (set log +tcp/ip).

   Ahogy elinditjuk a gondokat okozo programot, latnunk kell a
   csomagjait, ahogy megprobalnak keresztu:ljutni az atjaron. Az erre
   erkezo" valaszolok eldobodnak (ez jelenti a problemat). Jegyezzu:k
   fel a csomagokhoz tarsulo portszamokat es allitsuk el a programot.
   Csinaljuk meg nehanyszor ezt a vizsgalatot, igy elleno"rizni
   tudjuk, hogy mindig ugyanazokat a portokat hasznalja-e. Amennyiben
   ugy tapasztaljuk, hogy igen, akkor az /etc/ppp/ppp.conf allomanyba
   a ko:vetkezo" sort kell betenni a megfelelo" helyre a mu"ko:des
   helyreallitasahoz:

 nat port protokoll belso"-gep:port port

   ahol a protokoll lehet tcp vagy udp, a belso"-gep annak a gepnek a
   cime, ahova tovabb akarjuk ku:ldeni a csomagokat, valamint a port
   a csomagok celportjat adja meg.

   A fenti parancs megvaltoztatasa nelku:l nem tudjuk ugyanezt a
   szoftvert mas gepeken is hasznalni, es itt azzal most nem is
   foglalkozunk, hogy mikent lehet ket belso" gepro"l hasznalni
   ugyanazt a programot. Mindenesetre annyi biztos, hogy a ku:lvilag
   fele a belso" halozatunk csupan egyetlen gepnek fog latszani.

   Ha azt latjuk, hogy az alkalmazas nem mindig ugyanazt a portot
   hasznalja, akkor harom valasztasi leheto"segu:nk van:

    1. Keszitsu:k el a tamogatasat a libalias(3)
       fu:ggvenyko:nyvtarhoz. A ku:lo:nbo:zo" "szelso"seges esetekre"
       a /usr/src/sys/netinet/libalias/alias_*.c allomanyokban
       talalhatunk peldakat (az alias_ftp.c to:keletes kiindulasi
       alap). Ez altalaban annyit jelent, hogy beolvasunk bizonyos
       ismert kimeno" csomagokat, beazonositjuk benne azt az
       utasitast, amelynek hatasara a ku:lso" gep csatlakozni probal
       a belso" gephez egy adott (veletlenszeru"en valasztott)
       porton, majd beallitunk hozza egy "utvonalat", igy a
       rako:vetkezo" csomagok mar tudni fogjak, hogy merre menjenek.

       Ez ugyan a legnehezebb megoldas, de egyben ez is a legjobb,
       raadasul igy a szoftver to:bb gepen is mu"ko:dtetheto".

    2. Proxy hasznalata. Elo"fordulhat, hogy az alkalmazas tamogatja
       a socks5 protokollt vagy (mint ahogy a cvsup is csinalja)
       rendelkezik "passziv" moddal, es igy leheto"leg igyekszik
       elkeru:lni azt, hogy a tavoli gepro"l kapcsolatot probaljanak
       meg inditani a helyi gepre.

    3. A nat addr hasznalataval iranyitsunk at mindent a belso"
       gepre. Ez viszont egy nagyon durva megko:zelites.

   14.23. Valaki o:sszeirta mar a hasznosabb portok sorszamait?

   Egyelo"re meg nem, de szandekunkban all o:sszeallitani egy ilyen
   listat (mar amennyiben igeny lesz ra). Minden itt szereplo"
   peldaban az belso" helyett mindig annak a gepnek a belso" IP-cimet
   irjuk, amelyro"l jatszani akarunk.

     * Asheron's Call

       nat port udp belso" :65000 65000

       Manualisan valtoztassuk meg a jatekon belu:l a portszamot
       65000-re. Ha a belso" halozatunkrol to:bb gepen is szeretnenk
       jatszni, akkor mindegyiknek adjuk meg egy egyedi portot
       (vagyis 65001, 65002 stb.), majd vegyu:nk fel mindegyikhez
       egy-egy nat port sort.

     * Half Life

       nat port udp belso":27005 27015

     * PCAnywhere 8.0

       nat port udp belso":5632 5632

       nat port tcp belso":5631 5631

     * Quake

       nat port udp belso":6112 6112

     * Quake 2

       nat port udp belso":27901 27910

       nat port udp belso":60021 60021

       nat port udp belso":60040 60040

     * Red Alert

       nat port udp belso":8675 8675

       nat port udp belso":5009 5009

   14.24. Mik azok az FCS hibak?

   Az FCS jelentese Frame Check Sequence, vagyis az "Adatkeret
   elleno"rzesenek sorozata". Mindegyik PPP csomaghoz tartozik egy
   elleno"rzo"o:sszeg, amely arrol gondoskodik, hogy ugyanaz az adat
   erkezzen meg, mint amit elku:ldtek. Amennyiben egy bejo:vo" csomag
   FCS erteke ervenytelennek mino"su:l, a csomag eldobodik es a HDLC
   FCS szamlalo ertekkel eggyel no:vekszik. A HDLC hibaszamlaloi a
   show hdlc parancs segitsegevel tekintheto"ek meg.

   Ha rosszul mu"ko:dik az o:sszeko:ttetes (vagy a soros vonali
   meghajtonk folyamatosan eldobja a csomagokat), akkor lathatunk
   helyenkent FCS hibakat. To:bbnyire nem erdemes az ilyenek miatt
   aggodni, habar ez jelento"s mertekben lassitja a to:mo:ritest
   vegzo" protokollok munkajat. Ha ku:lso" modemu:nk van, akkor ne
   felejtsu:k el a megfelelo" modon learnyekolni, mivel ebbo"l is
   szarmazhat a problema.

   Ha a vonal a kapcsolodast ko:veto"en szinte azonnal lemerevedik es
   hirtelen nagy mennyisegu" FCS hiba jelentkezik, akkor az arra is
   utalhat, hogy az o:sszeko:ttetes nem tisztan 8 bites.
   Gondoskodjunk rola, hogy a modem ne a szoftveres
   forgalomiranyitast (XON/XOFF) hasznalja. Ha viszont az adatok
   ko:zvetitesehez megis szoftveres forgalomiranyitast kell
   hasznalnunk, akkor a set accmap 0x000a0000 parancs kiadasaval
   jelezzu:k a ppp(8) fele, hogy a ^Q es ^S karaktereket
   helyettesitse.

   Nagy mennyisegu" FCS hibat olyan esetekben is tapasztalhatunk,
   amikor a tavoli pont abbahagyta a PPP u:zenetek ku:ldeset.
   Ilyenkor javasolt engedelyezni az aszinkron naplozas hasznalatat,
   aminek segitsegevel gyorsan meg tudjuk allapitani, hogy a
   beerkezo" adatok bejelentkezo" vagy shell u:zeneteket. Ha a masik
   oldalon egy shell parancssorat kapjuk meg, akkor a ppp(8) a close
   lcp megadasaval a vonal eldobasa nelku:l leallithato (az utana
   ko:vetkezo" term paranccsal pedig a tavoli gepen futo shellre
   tudunk csatlakozni).

   Ha a naplokban latszolag semmi sem indokolja az o:sszeko:ttetes
   leallasat, probaljunk meg erre rakerdezni a tavoli pont (talan a
   szolgaltato?) karbantartojanal.

   14.25. A Mac OS es Windows 98 alol inditott kapcsolatok miert
   allnak le, ha PPPoE fut az atjaron?

   A problema megoldasat Michael Wozniak (<mwozniak@netcom.ca>) adta
   meg, valamint Dan Flemming (<danflemming@mac.com>) alkalmazta
   ugyanezt Macre:

   Ennek oka az un. utvalasztasi "fekete lyuk". A Mac OS es a
   Windows 98 (de valoszinu"leg az o:sszes to:bbi Microsoft operacios
   rendszer) olyan nagy meretu" TCP csomagokat ku:ld, amelyek mar nem
   fernek bele egy PPPoE keretbe (amely merete Ethernet esten
   1500 byte alapertelmezes szerint) es beallitja hozza a darabolas
   letiltasat jelzo" ("do not fragment") bitet (TCP eseten ez
   alapertelmezett), es a Telco utvalaszto pedig nem ku:ldi el a
   "must fragment" ("darabolni kell") ICMP csomagot a leto:lteni
   kivant oldal szolgaltatoja fele. (Masik leheto"seg, hogy az
   utvalaszto ugyan ku:ld egy ilyen ICMP csomagot, de ezt a
   tartalomszolgaltatonal talalhato tu"zfal eldobja.) Amikor valaszul
   a szolgaltato olyan kereteket kezd el ku:ldeni, amelyek nem
   illeszkednek a PPPoE keresztmetszetebe, a Telco utvalaszto
   egyszeru"en eldobja ezeket es a lap nem pedig nem lesz elerheto"
   (egyes kepek es oldalak eseten elo"fordul). Ugy tu"nik, ez az
   alapbeallitas a legto:bb Telco PPPoE konfiguracio eseteben.

   Ezt a hibat ugy javithatjuk, ha a Windows 95/98 rendszerekben
   megtalalhato regedit segitsegevel felvesszu:k a ko:vetkezo"
   regisztracios bejegyzest:

 HKEY_LOCAL_MACHINE\System\CurrentControlSet\Services\Class\NetTrans\0000\MaxMTU

   A karakterlanc erteke legyen 1436, mivel bizonyos ADSL utvalasztok
   allitolag nem kepesek ennel nagyobb meretu" csomagokat kezelni.
   Windows 2000 eseten ezt a beallitast a
   Tcpip\Parameters\Interfaces\a halozati kartya azonositoja\MTU
   helyen kell keresni es tipusa duplaszo (DWORD).

   A Windows MTU beallitasaival kapcsolatban olvassuk el a Microsoft
   Knowledge Base cimen talalhato dokumentumokat: Q158474 - Windows
   TCPIP Registry Entries es Q120642 - TCPIP & NBT Configuration
   Parameters for Windows NT .

   Windows 2000 alatt a regisztracios adatbazisban erdemes meg a
   Tcpip\Parameters\Interfaces\a halozati kartya
   azonositoja\EnablePMTUBHDetect duplaszo erteket 1-re allitani,
   ahogy arra az iment emlitett 120642-es Microsoft dokumentum is
   hivatkozik.

   Sajnos a Mac OS nem nyujt semmilyen beallitasi leheto"seget a
   TCP/IP beallitasok megvaltoztatasara. Leteznek viszont
   kereskedelmi termekek, amelyek leheto"ve teszi a felhasznalok
   szamara, hogy igenyeik szerint modositsak rendszeru:k TCP/IP
   beallitasait. A halozati cimforditast hasznalok keressek meg az
   MTU beallitasaikat es adjak meg az 1450 erteket az eredeti 1500
   helyett.

   A ppp(8) ujabb (2.3 vagy afeletti) valtozatai mar tartalmaznak egy
   enable tcpmssfixup parancsot, amellyel az MSS erteke
   tetszo"legesen atallithato. Ez alapertelmezes szerint
   engedelyezett. Ha valamiert megis a ppp(8) egy korabbi
   valtozataval kellene dolgoznunk, akkor erdemes megneznu:nk
   net/tcpmssd portot.

   14.26. Ezek ko:zu:l egyik sem hasznalt -- segitseg! Mit lehetne
   meg tenni?

   Ha eddig minden mas cso"do:tt mondott, akkor probaljuk meg
   elku:ldeni az o:sszes beszerezheto" informaciot, beleertve a
   konfiguracios allomanyokat, hogyan inditjuk el a ppp(8) programot,
   a naplok fontosabb reszeit es a netstat -rn parancs kimenetet (a
   csatlakozas elo"tt es utan) a FreeBSD general questions levelezesi
   lista cimere vagy a comp.unix.bsd.freebsd.misc hircsoportba, es
   valaki talan majd megmutatja a helyes iranyt.

     --------------------------------------------------------------

                 Fejezet 15. Soros vonali kommunikacio

   Ebben a szakaszban a FreeBSD alatti soros vonali kommunikacioval
   kapcsolatos kerdeseket targyaljuk. A PPP es SLIP hasznalatarol a
   Halozatok cimu" reszben esik szo.

   15.1. Honnan deritheto" ki, hogy a FreeBSD felismerte a soros
   portokat a gepben?

   15.2. Honnan deritheto" ki, hogy a FreeBSD felismerte a
   modemkartyat a gepben?

   15.3. Hogyan lehet a soros portokat elerni FreeBSD alatt?

   15.4. Hogyan lehet engedelyezi a to:bbportos soros vonali kartyak
   tamogatasat?

   15.5. A FreeBSD kepes to:bb to:bbportos soros vonali kartyat
   ugyanazon a megszakitason keresztu:l hasznalni?

   15.6. Hogyan lehet beallitani a portok alapertelmezett
   parametereit?

   15.7. Hogyan lehet a modemen betarcsazast beallitani?

   15.8. Hogyan lehet "buta" terminalokat FreeBSD-re csatlakoztatni?

   15.9. Miert nem indul el a tip vagy cu parancs?

   15.10. A rendszerhez csatlakozo Hayes szabvanyu modem tamogatott
   -- mi ilyenkor teendo"?

   15.11. Hogyan adjuk meg az AT parancsokat?

   15.12. A pn tulajdonsagnal miert nem lehet @ jelet megadni?

   15.13. Hogyan lehet telefonszamokat tarcsazni parancssorbol?

   15.14. Minden alkalommal meg kell adni az adatatviteli sebesseget?

   15.15. Terminalszerver segitsegevel hogyan lehet ko:nnyen elerni
   egyszerre to:bb gepet is?

   15.16. A tip(1) kepes to:bb vonalat is hasznalni az egyes gepek
   eleresehez?

   15.17. Miert kell ketszer lenyomni a Ctrl+P billentyu"ket, hogy
   egyszer elku:ldju:k ezeket?

   15.18. Miert lett hirtelen minden NAGYBETU"S?

   15.19. Hogyan lehet allomanyokat mozgatni a tip hasznalataval?

   15.20. Hogyan hasznalhato a zmodem protokoll a tip programmal?

   15.1. Honnan deritheto" ki, hogy a FreeBSD felismerte a soros
   portokat a gepben?

   Ahogy a FreeBSD rendszermagja az elindulasa utan azokat a soros
   portokat fogja keresni, amelyeket a konfiguracios allomanyban
   beallitottunk. Figyelju:k a rendszer indulasa ko:zben megjeleno"
   u:zeneteket vagy adjuk ki a ko:vetkezo" parancsot a rendszer
   indulasanak befejeztevel:

 % dmesg | grep -E "^sio[0-9]"

   Ime egy pelda az imenti parancs kimenetere:

 sio0: <16550A-compatible COM port> port 0x3f8-0x3ff irq 4 flags 0x10 on acpi0
 sio0: type 16550A
 sio1: <16550A-compatible COM port> port 0x2f8-0x2ff irq 3 on acpi0
 sio1: type 16550A

   Ezen ket soros portot lathatunk. Az elso" a negyedik megszakitast
   es a 0x3f8 cimet hasznalja es egy 16550A tipusu UART chip. A
   masodik ugyanolyan chip, de a harmadik megszakitast es a 0x2f8
   cimet hasznalja. A belso" modemeket a rendszer ugy kezeli, mintha
   soros portok lennenek, azzal a kivetellel, hogy a modem mindig
   "kapcsolodik" az adott porthoz.

   A GENERIC rendszermag alapertelmezes szerint ket soros portot
   tamogat, a peldaban szereplo" megszakitasi- es memoriaertekek
   felhasznalasaval. Ha ezek a beallitasok nem felelnek meg a
   rendszeru:nk szamara, esetleg modemet raktunk a gepu:nkbe vagy a
   rendszermagban to:bb soros portot is tamogatni szeretnenk, akkor
   nincs mas teendo"nk, mint ennek megfelelo"en megvaltoztatni a
   rendszermag parametereit. A rendszermag forditasarol szolo resz
   targyalja ennek reszleteit.

   15.2. Honnan deritheto" ki, hogy a FreeBSD felismerte a
   modemkartyat a gepben?

   Olvassuk el az elo"zo" kerdesre adott valaszt.

   15.3. Hogyan lehet a soros portokat elerni FreeBSD alatt?

   A harmadik soros port, a sio2 (lasd sio(4), DOS alatt COM3) a
   /dev/cuad2 eszko:zo:n keresztu:l erheto" el tarcsazo eszko:zkent,
   es a /dev/ttyd2 eszko:zo:n keresztu:l behivo eszko:zkent. Mi a
   ku:lo:nbseg a ket eszko:zosztaly ko:zo:tt?

   A ttydX eszko:zo:ket behivasra hasznaljuk. Amikor tehat a
   /dev/ttydX eszko:zt blokkolo modban nyitjuk meg, akkor a hivo
   program egeszen addig varni fog, amig a megfelelo" cuadX eszko:z
   inaktivva nem valik, majd kivarja, hogy megerkezzen a hivas
   fogadasat tolmacsolo jelzes. Amikor megnyitjuk a cuadX eszko:zt,
   gondoskodik rola, hogy a soros portot ekkor ne hasznalja a ttydX
   eszko:z. Ha a port szabadda valik, egyszeru"en "ellopja" a ttydX
   eszko:zto"l. So"t, a cuadX eszko:zt egyaltalan nem erdekli a hivas
   fogadasa jelzes. Ezzel a megoldassal es egy automata modem
   segitsegevel a tavoli felhasznalok barmikor be tudnak jelentkezni
   a rendszeru:nkbe, hogy ko:zben ugyanezzel a modemmel tovabbra is
   tudunk tarcsazni, mivel a rendszer elintezi a to:bbit.

   15.4. Hogyan lehet engedelyezi a to:bbportos soros vonali kartyak
   tamogatasat?

   Ismet megemlitju:k, hogy a rendszermag beallitasaval foglalkozo
   reszben olvashatunk bo"vebben a rendszermag parameterezesenek
   mikentjero"l. A to:bbportos soros vonali kartyak eseten a kartyan
   talalhato mindegyik soros porthoz vegyu:nk fel egy-egy sio(4)
   bejegyzest a device.hints(5) allomanyaba. Az IRQ es vektor
   ertekeket azonban csak az egyiknel adjuk meg, mivel a kartyan
   talalhato o:sszes port egyetlen megszakitason fog osztozni. A
   ko:vetkezetesseg kedveert az utolso porthoz adjuk meg a
   megszakitast. Ne felejtsu:k el meg megadni a rendszermag
   konfiguracios allomanyaban az alabbi opciot sem:

 options COM_MULTIPORT

   Az alabbi /boot/device.hints egy AST tipusu negyportos soros
   vonali kartyat lathatunk a tizenkettedik megszakitason:

 hint.sio.4.at="isa"
 hint.sio.4.port="0x2a0"
 hint.sio.4.flags="0x701"
 hint.sio.5.at="isa"
 hint.sio.5.port="0x2a8"
 hint.sio.5.flags="0x701"
 hint.sio.6.at="isa"
 hint.sio.6.port="0x2b0"
 hint.sio.6.flags="0x701"
 hint.sio.7.at="isa"
 hint.sio.7.port="0x2b8"
 hint.sio.7.flags="0x701"
 hint.sio.7.irq="12"

   A flags parameterrel megadott ertekek azt jelzik, hogy a fo"port 7
   alszammal rendelkezik (0x700), valamint az o:sszes port ugyanazon
   a megszakitason osztozik (0x001).

   15.5. A FreeBSD kepes to:bb to:bbportos soros vonali kartyat
   ugyanazon a megszakitason keresztu:l hasznalni?

   Sajnos meg nem. Minden kartyahoz masik megszakitast kell megadni.

   15.6. Hogyan lehet beallitani a portok alapertelmezett
   parametereit?

   Ezzel kapcsolatban olvassuk el a FreeBSD keziko:nyv soros
   kommunikaciot targyalo reszet.

   15.7. Hogyan lehet a modemen betarcsazast beallitani?

   Erre vonatkozoan olvassuk el a FreeBSD keziko:nyv betarcsazos
   szolgaltatasokkal kapcsolatos reszet.

   15.8. Hogyan lehet "buta" terminalokat FreeBSD-re csatlakoztatni?

   Az ezzel kapcsolatos informaciokat a FreeBSD keziko:nyv
   terminalokrol szolo reszeben talalhatjuk meg.

   15.9. Miert nem indul el a tip vagy cu parancs?

   Elo"fordulhat, hogy rendszeru:nko:n a tip(1) es cu(1) programok
   csak az uucp felhasznalon es a dialer csoporton keresztu:l tudnak
   hozzaferni a mu"ko:desu:kho:z szu:kseges /var/spool/lock
   ko:nyvtarhoz. A dialer csoport segitsegevel lehet szabalyozni,
   hogy ki ferhessen hozza a modemekhez vagy a tavoli rendszerekhez.
   Ilyenkor egyszeru"en csak vegyu:k fel magunkat a dialer csoportba.

   A ko:vetkezo" parancs kiadasaval viszont etto"l fu:ggetlenu:l is
   engedelyezhetju:k a rendszeru:nko:n belu:l, hogy barki
   hasznalhassa a tip(1) vagy cu(1) parancsokat:

 # chmod 4511 /usr/bin/cu
 # chmod 4511 /usr/bin/tip

   15.10. A rendszerhez csatlakozo Hayes szabvanyu modem tamogatott
   -- mi ilyenkor teendo"?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.11. Hogyan adjuk meg az AT parancsokat?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.12. A pn tulajdonsagnal miert nem lehet @ jelet megadni?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.13. Hogyan lehet telefonszamokat tarcsazni parancssorbol?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.14. Minden alkalommal meg kell adni az adatatviteli sebesseget?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.15. Terminalszerver segitsegevel hogyan lehet ko:nnyen elerni
   egyszerre to:bb gepet is?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.16. A tip(1) kepes to:bb vonalat is hasznalni az egyes gepek
   eleresehez?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.17. Miert kell ketszer lenyomni a Ctrl+P billentyu"ket, hogy
   egyszer elku:ldju:k ezeket?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.18. Miert lett hirtelen minden NAGYBETU"S?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.19. Hogyan lehet allomanyokat mozgatni a tip hasznalataval?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

   15.20. Hogyan hasznalhato a zmodem protokoll a tip programmal?

   A FreeBSD keziko:nyvben lasd ezt a valaszt.

     --------------------------------------------------------------

                       Fejezet 16. Egyeb kerdesek

   16.1. A FreeBSD miert hasznal sokkal to:bb lapozoallomanyt, mint a
   Linux?

   16.2. A top miert jelez keves szabad memoriat, miko:zben csak
   nehany program fut?

   16.3. A chmod miert nem valtoztatja meg a szimbolikus linkek
   engedelyeit?

   16.4. A FreeBSD kepes DOS programokat futtatni?

   16.5. Hogyan tudjuk az anyanyelvu:nkre leforditani a FreeBSD
   dokumentaciojat?

   16.6. A FreeBSD.org tartomanyon belu:li e-mail cimekre ku:ldo:tt
   levelek miert pattannak vissza?

   16.7. Hogyan lehet egyszeru"en FreeBSD rendszereket elerni?

   16.8. Mi az a sup es hogyan lehet hasznalni?

   16.9. Hogy hivjak azt a cuki kis vo:ro:s fickot?

   16.10. Felhasznalhato a BSD demon kepe?

   16.11. Talalhato valahol felhasznalhato kep a BSD demonrol?

   16.12. A levelezesi listakon szerepeltek ismeretlen kifejezesek
   vagy ro:viditesek. Hol lehet ezeknek utananezni?

   16.13. Miert fontos annyira a biciklitarolo szine?

   16.1. A FreeBSD miert hasznal sokkal to:bb lapozoallomanyt, mint a
   Linux?

   A FreeBSD csupan latszolag hasznal to:bb helyet a lapozasra, mint
   a Linux, valojaban egyebkent nem. A FreeBSD es a Linux ko:zt az
   egyik leglenyegesebb ku:lo:nbseg, hogy a FreeBSD valamivel elo"re
   gondolkodik, es az o:sszes pillanatnyilag nem hasznalt lapot
   kilapozza a ko:zponti memoriabol a lapozoteru:letre. Ezzel
   igyekszik minel to:bb memoriat elo"kesziteni az aktiv hasznalatra.
   A Linux ezzel szemben a lapozast csak vegso" esetben hasznalja.
   Ennek megfelelo"en a lapozoteru:let gyakoribb hasznalatat remeku:l
   ellensulyozza a fizikai memoria hatekonyabb kihasznalasa.

   Habar a FreeBSD igyekszik ebben a tekintetben elo"relato lenni,
   nem minden esetben tudja pontosan eldo:nteni, hogy a rendszerben
   mely lapokat nem hasznaljak eppen. Emiatt nem fogja az o:sszes
   memoriat kilapozni, ha peldaul egesz ejszakara futni hagyjuk a
   gepu:nket.

   16.2. A top miert jelez keves szabad memoriat, miko:zben csak
   nehany program fut?

   Ro:viden ugy valaszolhatnank meg ezt a kerdest, hogy a szabad
   memoria igazabol elvesztegetett memoria. A programok altal
   szabadon hagyott memoriat a FreeBSD rendszermagja to:bbnyire a
   lemez gyorsitotarazasara hasznalja fel. A top(1) kimeneteben
   olvashato Inact, Cache es Buf ertekek a lenyegeben ku:lo:nbo:zo"
   o:regedesi szintek szerint kategorizalt tarazott adatok. A tarazas
   lenyegeben arra utal, hogy a rendszernek igy nem a lassu eleresu"
   lemezen kell a gyakran elerni kivant adatok utan kutatni, aminek
   ko:szo:nheto"en no:vekszik az o:sszteljesitmeny. A top(1)
   kimeneteben tehat Free kategoria alacsony erteke alapveto"en jot
   jelent, felteve, ha nem nagyon keves.

   16.3. A chmod miert nem valtoztatja meg a szimbolikus linkek
   engedelyeit?

   A szimbolikus linkekhez alapertelmezes szerint nem tartoznak
   engedelyek, ezert a chmod(1) ilyen esetekben az eredeti allomany
   engedelyeit valtoztatja meg. Ezert peldaul, ha adott egy ize nevu"
   allomany, valamint erre egy mize nevu" szimbolikus link, akkor a
   ko:vetkezo" parancs mindig mu"ko:dni fog:

 % chmod g-w mize

   Ennek ellenere az mize engedelyei nem fognak megvaltozni.

   Ha egy adott ko:nyvtarszerkezetben elhelyezkedo" allomanyok
   engedelyeit akarjuk egyszerre modositani, akkor a -R opcio mellett
   a -H vagy -L opciokat is meg kell adnunk. Erro"l reszletesebb
   informaciokat a chmod(1) es a symlink(7) man oldalairol tudhatunk
   meg.

     Figyelem: A chmod(1) -R opcioja rekurziv mu"ko:dest tesz
     leheto"ve. Ovatosan banjunk a ko:nyvtarakkal vagy a
     ko:nyvtarakra mutato szimbolikus linkekkel a chmod(1) hasznalata
     soran. Ha egy szimbolikus link altal hivatkozott ko:nyvtar
     engedelyeit akarjuk megvaltoztatni, akkor a chmod(1) parancsnak
     ne adjunk meg semmilyen parametert es a nevet zarjuk perjellel
     (/). Peldaul, ha az ize a mize ko:nyvtarra mutato szimbolikus
     link, es meg akarjuk valtoztatni az ize engedelyeit (ami
     valojaban a mize engedelyeit jelenti), akkor valami ilyesmit
     kellene megadnunk:

 % chmod 555 ize/

     A nev vegen szereplo" perjelbo"l a chmod(1) tudni fogja, hogy
     ko:vetnie kell a foo szimbolikus linket es igy az altala
     hivatkozott ko:nyvtar, a mize engedelyeit fogja megvaltoztatni.

   16.4. A FreeBSD kepes DOS programokat futtatni?

   Igen, a Portgyu"jtemenyben talalhato emulators/doscmd, vagyis egy
   DOS emulacios program segitsegevel.

   Amennyiben a doscmd o:nmagaban meg nem lenne elegendo", egy masik
   segedprogram, a emulators/pcemu segitsegevel emulalni tudunk egy
   8088-as processzort, valamint a BIOS annyi reszet, hogy futtatni
   tudjunk szo:veges DOS alkalmazasokat. A hasznalatahoz az
   X Window Systemre is szu:ksegu:nk lesz.

   Erdemes ezenkivu:l meg megprobalnunk a FreeBSD Portgyu"jtemenyeben
   talalhato emulators/dosbox portot is. Ez az alkalmazas elso"sorban
   a regi DOS-os jatekok futtatasahoz szu:kseges ko:rnyezet
   emulaciojara koncentral, a helyi allomanyrendszerben talalhato
   allomanyok felhasznalasaval.

   16.5. Hogyan tudjuk az anyanyelvu:nkre leforditani a FreeBSD
   dokumentaciojat?

   Olvassuk el a FreeBSD Dokumentacios Projekt bevezeto"jeben
   talalhato Forditoi GYIK-ot.

   16.6. A FreeBSD.org tartomanyon belu:li e-mail cimekre ku:ldo:tt
   levelek miert pattannak vissza?

   A FreeBSD.org levelezo"rendszere a bejo:vo" levelekre vonatkozoan
   atvett nehany szigorubb elleno"rzest a Postfix alkalmazastol, es
   ezert eldobja azokat a leveleket, amelyek formatuma hibas vagy
   felteheto"en szemet. A leveleink az alabbi okok miatt pattanhatnak
   vissza:

     * A levelet olyan nev- vagy IP-tartomanybol ku:ldtu:k, ahonnan
       korabban levelszemetet ku:ldtek, ezert feketelistara keru:lt.

       A FreeBSD levelezo" szerverei eldobnak minden olyan levelet,
       amelyek feketelistas tartomanyokbol erkeznek. Ha olyan cegen
       vagy tartomanyon keresztu:l akarunk ku:ldeni, amelyik
       levelszemetet gyart vagy tovabbit, akkor valtsunk
       szolgaltatot.

     * A level to:rzse csak HTML kodot tartalmaz.

       A leveleinket egyszeru" szo:veges formatumban ku:ldju:k.
       Allitsuk be a levelezo" kliensu:nket erre.

     * A FreeBSD.org cimen u:zemelo" levelezo" szerver nem tudta a
       csatlakozo gep IP-cimet szimbolikus nevre feloldani.

       Az ellenkezo" iranyu nevfeloldas sikeressege alapveto"
       ko:vetelmeny a levelek fogadasahoz. Gondoskodjunk rola, hogy a
       levelezo" szerveru:nk IP-cimevel mu"ko:djo:n az inverz
       nevfeloldas, Sok otthoni szolgaltatas (DSL, kabel, betarcsazos
       stb. kapcsolat) erre nem ad leheto"seget. Ilyenkor a
       leveleinket probaljuk meg a szolgaltatonk levelezo" szerverein
       keresztu:l ku:ldeni.

     * Az SMTP protokoll EHLO/HELO reszeben megadott halozati nev nem
       oldhato fel valos IP-cimre.

       Egy teljes, feloldhato halozati nev elegendhetetlen a level
       elfogadasahoz szu:kseges SMTP parbeszed ervenyessegehez. Ha
       nincs hivatalosan bejegyzett halozati nevu:nk, akkor a
       szolgaltato levelezo" szervereit kell hasznalnunk a level
       elku:ldesehez.

     * A ku:ldo:tt u:zenet azonositoja (Message ID) vegen a localhost
       szerepel.

       Egyes levelezo" kliensek rossz azonositonak hoznak letre az
       u:zenetekhez, ezert a rendszer nem hajlando elfogadni ezeket.
       Ilyenkor vagy ravesszu:k valahogy a levelezo" kliensu:nket,
       hogy rendes azonositokat keszitsen, vagy ugy allitjuk be a
       leveltovabbitonkat, hogy ervenyes azonositokra irja at.

   16.7. Hogyan lehet egyszeru"en FreeBSD rendszereket elerni?

   Habar a FreeBSD maga nem nyujt akarki szamara hozzaferest a sajat
   szervereihez, masok viszont kinalnak barki altal elerheto" UNIX
   rendszereket. Ennek ko:ltsege es mino"sege szolgaltatonkent
   valtozik.

   Az Arbornet, Inc, vagy masik neven M-Net 1983 ota szolgaltat nyilt
   hozzaferest UNIX tipusu rendszerekhez. Egy System III alapokon
   mu"ko:do" Altos rendszerro"l a 1991-ben BSD/OS-re valtottak, majd
   2000 juliusaban aztan FreeBSD-re valtottak. Az M-Net telnet es SSH
   szolgaltatasokon keresztu:l is elerheto", es lenyegeben a FreeBSD
   alatt elerheto" o:sszes programhoz enged egy alapveto"
   hozzaferest. A halozati hozzaferes azonban csak a tagok es a
   tamogatok szamara engedelyezett. Ez egy non-profit szervezet. Az
   M-Net rendelkezik u:zeno"fallal (bulletin board system, BBS) es
   interaktiv csevego"rendszerrel is.

   A Grex az M-Net szolgaltatasahoz hasonloan ugyanugy kinal
   u:zeno"falat es csevegesi leheto"seget. To:bbsegeben azonban Sun
   4M gepeik vannak, amelyen SunOS fut.

   16.8. Mi az a sup es hogyan lehet hasznalni?

   A SUP mozaikszo mo:go:tt a "Software Update Protocol"
   ("Szoftverfrissitesi protokoll") all, amelyet fejlesztesi fak
   szinkronban tartasara dolgoztak ki a Carnegie-Mellon Egyetemen.
   Regebben ennek segitsegevel tartottak frissitettek magukat a
   fejleszto"i forrasok ku:lo:nbo:zo" tu:kro:zesei a FreeBSD
   Projekten belu:l.

   A SUP nem kifejezetten egy savszelesseg-takarekos megoldas, es egy
   ideje mar nyugdijba vonult. A forrasainkat jelen pillanatban a
   CVSup hasznalataval tudjuk frissiteni.

   16.9. Hogy hivjak azt a cuki kis vo:ro:s fickot?

   Igazabol nincs neve, mindenki egyszeru"en csak "BSD demonnak"
   nevezi. Ha megis hivni szeretnenk valahogy, akkor szolitsuk csak
   "beastie"-nek, ugyanis a "beastie" kiejtese megegyezik a "BSD"
   szoeval ("bieszdi").

   A BSD demonrol a sajat honlapjan tudhatunk meg to:bbet.

   16.10. Felhasznalhato a BSD demon kepe?

   Talan. A BSD demon jogait Marshall Kirk McKusick birtokolja. A
   felhasznalas pontos leheto"segeivel kapcsolatban olvassuk el
   Statement on the Use of the BSD Daemon Figure cimu" irast.

   Ro:viden ugy foglalhatnank o:ssze, hogy izleses stilusban a sajat
   celjainkra mindaddig nyugodtan felhasznalhatjuk a kepet, amig
   megemlitju:k az eredeti szerzo"t. Ha kereskedelmi celjaink vannak,
   akkor irjunk Kirk McKusick <mckusick@FreeBSD.org> cimere. A
   pontosabb reszleteket a BSD demon honlapjan olvashatjuk.

   16.11. Talalhato valahol felhasznalhato kep a BSD demonrol?

   EPS es XFig formatumu rajzok a /usr/share/examples/BSD_daemon/
   ko:nyvtarban vannak.

   16.12. A levelezesi listakon szerepeltek ismeretlen kifejezesek
   vagy ro:viditesek. Hol lehet ezeknek utananezni?

   Olvassuk el a FreeBSD szakkifejezeseinek gyu"jtemenyet.

   16.13. Miert fontos annyira a biciklitarolo szine?

   Erre ro:viden ugy adhatnank valaszt, hogy ezzel igazabol nem kell
   annyira to:ro"dnu:nk. Ha viszont valamivel terjedelmesebben
   akarunk valaszolni, akkor azt mondhatnank, hogy azert, mert egy
   biciklitarolo megepitese meg nem tantorit el senkit sem a
   valaszott szin kritizalasatol es az atfestesenek fontolgatasatol.
   Ez a metafora alapveto"en arrol szol, hogy nem kell feltetlenu:l
   minden apro reszletro"l vitatkoznunk csupan azert, mert jobban
   ertu:nk hozza. Sokak tapasztalata szerint ugyanis a
   valtoztatasokhoz kapcsolodo megjegyzesek altal gerjesztett zaj
   forditottan aranyos az adott valtoztatas bonyolultsagaval.

   A meg hosszabb es teljesebb valasz eredetileg egy nagyon hosszu es
   faraszto vita eredmenyekeppen keletkezett, amikor arrol esett szo,
   hogy a sleep(1) to:rtekkel dolgozzon-e vagy sem. Erre valaszul
   ku:ldte Poul-Henning Kamp <phk@FreeBSD.org> az azota hiresse valt
   "A bike shed (any color will do) on greener grass..." ("(Barmilyen
   szinu") biciklitarolo megfelelne egy zo:ldebb gyepen...") cimu"
   levelet. Ebbo"l szeretnenk most idezni:

     "Miro"l is szol ez a biciklitarolo?" -- kerdeztek to"lem         
     sokan.                                                         
                                                                    
     Ez egy hosszu, vagy meg inkabb regi to:rtenet, amely azonban   
     valojaban megleheto"sen ro:vid. C. Northcote Parkinson         
     "Parkinson to:rvenye" cimmel irt egy ko:nyvet az 1960-as evek  
     elejen, amelyben eleg nagy betekintest adott a vezetes         
     dinamikajaba.                                                  
                                                                    
     [a ko:nyv reszletes bemutatasat most kihagyjuk]                
                                                                    
     A konkret peldaban egy biciklitarolo szerepel egy              
     atomero"mu"vel szemben, szoval ez is elegge jol erzekelteti a  
     ko:nyv korat.                                                  
                                                                    
     Parkinson ezen keresztu:l bemutatja, hogyan kell egy igazgatoi 
     tanacs ele jarulni egy to:bb millio vagy akar milliard         
     dollaros atomero"mu" megepitesehez, azonban egy egyszeru"      
     biciklitarolo megepitesekor ko:nnyen veget nem ero"            
     vitatkozasba bonyolodhatunk.                                   
                                                                    
     Parkinson elmagyarazza, mindez azert van, mert egy atomero"mu" 
     annyira oriasi, draga es bonyolult, hogy az emberek            
     egyszeru"en nem ertik meg. Ezert nem szolnak semmit es         
     megnyugtatjak magukat a feltetelezessel, hogy valaki mas       
     korabban mar biztosan utanajart a reszleteknek. Richard P.     
     Feynmann is ko:nyveiben rengeteg erdekes es nagyon talalo      
     peldat ad ezekre Los Alamossal kapcsolatban.                   
                                                                    
     Vegyu:nk ezzel szemben most egy biciklitarolot. Barki kepes    
     egy hetvege alatt o:sszetakolni egy ilyet es meg igy is marad  
     ideje megnezni a meccset. Ezert nem szamit, mennyire jol       
     megfogalmazott, elo"keszitett es logikus is a javaslatunk,     
     valaki biztosan meg fogja ragadni a leheto"seget, hogy az      
     orrunk elo"tt fitogtassa a kepessegeit es megmutassa magat: o" 
     bizony itt jart.                                               
                                                                    
     Daniaban ezt mi ugy hivjuk, hogy "otthagyjuk a kezu:nk         
     nyomat". Ez mindo:ssze a szemelyes bu:szkesegro"l es           
     tekintelyro"l szol, vagyis hogy vegre elmondhassuk: "Ezt nezd! 
     En csinaltam." Ez ugyan leginkabb a politikusokra jellemzo",   
     de alapveto"en minden emberben ott el. Gondoljunk csak a friss 
     betonban hagyott labnyomokra.                                  
      --Poul-Henning Kamp <phk@FreeBSD.org>, freebsd-hackers, 1999.   
                                                         oktober 2. 

     --------------------------------------------------------------

          Fejezet 17. Mokas dolgok a FreeBSD-vel kapcsolatban

   17.1. Mennyire hu"sit a FreeBSD?

   17.2. Mi mocorog a memoriamodulokban?

   17.3. Hany FreeBSD fejleszto" kell egy villanyko:rte
   kicserelesehez?

   17.4. Hova keru:l a /dev/null eszko:zre ku:ldo:tt adat?

   17.1. Mennyire hu"sit a FreeBSD?

   Kerdes: Merte mar valaki, hogy a FreeBSD futasa ko:zben mennyire
   melengeti meg a szamitogepet? Ugy hirlik, a Linux ebben a
   tekintetben sokkal jobb, mint a DOS, de FreeBSD-ro"l meg nem
   ismert ezzel kapcsolatban semmi. Mondjuk, eleg tu:zesnek tu"nik.

   Valasz: Nem, de korabban mar szamos tesztet vegeztu:nk beko:to:tt
   szemu" o:nkenteseken, akiknek elo"zetesen 250 mikrogram LSD-25-o:t
   adagoltak. A tesztalanyok 35 szazaleka szerint a FreeBSD kisse
   narancsos izu" volt, mig a Linux inkabb a rozsaszin ko:dho:z
   hasonlitott. A ho"merseklettel kapcsolatban azonban egyik csoport
   sem eszlelt komolyabb valtozast. Vegu:l aztan teljesen el kellett
   vetnu:nk a kiserlet eredmenyeit, mert menet ko:zben tulsagosan sok
   o:nkentes koborolt el, es ezzel torzitottak a meresek eredmenyeit.
   A legto:bb o:nkentes azota is Apple-nel van, es azota is egy uj
   "szines, szagos" grafikus felu:leten dolgoznak. Szep kis
   felfordulas!

   Komolyan: a FreeBSD es a Linux is egyarant a processzorokban
   talalhato HLT (halt) utasitast hasznalja arra, hogy az
   u:resjaratban levo" rendszer energiafogyasztasat es ezaltal
   ho"termeleset is valamennyire mersekelje. Emellett meg az APM
   (Advanced Power Management) is tamogatott, igy a FreeBSD akar
   tetszes szerint alacsonyabb energiafogyasztasu modba is tudja
   tenni a processzort.

   17.2. Mi mocorog a memoriamodulokban?

   Kerdes: A FreeBSD csinal valami "szokatlan" a rendszermag
   forditasa ko:zben, ami miatt a memoriak felo"l mocorgast lehet
   hallani? Amikor forditok (vagy egy ro:vid ideig, amikor az
   inditaskor a rendszer keresi a floppymeghajtot) valamilyen furcsa
   mocorgasszeru" hang jo:n a memoriamodulokbol.

   Valasz: Igen! Gyakran utalnak a BSD rendszerek dokumentacioiban
   mindenfele "demonokra", es ezzel kapcsolatban a legto:bb ember nem
   is tudja, hogy ezek valojaban apro, o:ntudatos, fizikailag nem
   letezo" lenyek, amelyek a rendszer indulasa utan megszalljak a
   szamitogepu:nket. A memoriabol kiszu"ro"do" mocorgas hangja
   igazabol a demonok ko:zti magas frekvencias beszelgetesbo"l ered,
   amikor eppen arrol egyeztetnek, hogy mikent birkozzanak meg a
   ku:lo:nbo:zo" rendszeradminisztracios feladatokkal.

   Ha teljesen mego"rjit minket ez a zajongas, akkor ugy tudunk
   to"lu:k megszabadulni, ha kiadjuk DOS-bol a jo o:reg fdisk /mbr
   parancsot. Ekkor viszont ne lepo"dju:nk meg, ha netalan
   visszalo"nenek es probalnak minket megallitani. Ha eko:zben a
   hangszoroinkbol Bill Gates satani kacaja harsanna fel, akkor
   rohanjunk es ne is nezzu:nk to:bbet vissza! A BSD demonok
   tamogatasatol mentesen a Windows es a DOS ikero:rdo:gei ilyenkor
   gyakran visszaszerzik gepu:nk felett a teljes iranyitast es ezzel
   o:ro:k szenvedesre karhoztatjak gyarlo lelku:nket. Ennek tudataban
   lehet, hogy megis csak jobb lenne, ha egyszeru"en csak
   hozzaszoknank azokhoz a furcsa hangokhoz, nem?

   17.3. Hany FreeBSD fejleszto" kell egy villanyko:rte
   kicserelesehez?

   Ezeregyszazhatvankilenc:

   Huszonharman panaszkodnak a -current listan, hogy mar megint
   kiment a villany.

   Negyen erre azt valaszoljak, hogy ez csak konfiguracios problema,
   ezert ennek a -questions listan a helye.

   Harman irnak rola hibajelentest, de ezek ko:zu:l az egyik raadasul
   tevesen a doc kategoriaba keru:l, es csak annyi all benne, hogy
   "so:tet van".

   Erre az egyiku:k beszerel egy kiprobalatlan villanyko:rtet,
   amito"l nem mu"ko:dik a rendszer to:bbi resze, igy o:t perc mulva
   ki is szereli.

   Nyolcan leszidjak a hibajelentesek iroit, hogy nem mellekeltek a
   javitast a jelenteseik melle.

   O:ten sirankoznak, hogy nem mu"ko:dik a rendszer.

   Harmincegyen erre azt valaszoljak, hogy nekik minden remeku:l
   mu"ko:dik, es az erintettek minden bizonnyal pont rosszkor
   frissitettek.

   Egy ku:ld egy uj villanyko:rtet a -hackers listara.

   Erre egy raszol, hogy o" mar harom evvel ezelo"tt megcsinalta
   ugyanezt, de amikor beku:ldte a -current listara, akkor senki sem
   foglalkozott vele, es egyebkent sem szereti a hibajelenteseket.
   Emellett raadasul az uj villanyko:rte egyebkent sem tetszik.

   Huszonheten nekiallnak skandalni, hogy a villanyko:rtek nem
   tartoznak az alaprendszerbe, ezert a committerek a ko:zo:sseg
   megkerdezese nelku:l nem csinalhatnak semmit, es ku:lo:nben is: Mi
   erro"l a -core velemenye?

   Ketszazan eko:zben megvitatjak, milyen szinu" legyen a
   biciklitarolo.

   Harman jelzik, hogy a javitas nem felel meg a style(9)
   elo"irasainak.

   Tizenheten megjegyzik, hogy az ujonnan javasolt villanyko:rte GPL
   licenccel rendelkezik.

   O:tszazhatvankilencen valosagos vitao:zo:nt inditanak a GPL, a
   BSD, MIT es NPL licencek elo"nyeit illeto"en, majd megjegyzeseket
   tesznek ku:lo:nfele meg nem nevezett FSF alapitok szemelyes
   higeniajara.

   Heten a vita bizonyos reszeit atviszik a -chat es -advocacy
   listakra.

   Egy vegu:l beszereli a javasolt villanyko:rtet, de az valamivel
   mintha halvanyabban vilagitani, mint az elo"zo".

   Ketten leszoljak a szerelest, es o:sszekapnak azon, hogy most
   akkor a FreeBSD inkabb maradjon so:tetsegben vagy erje be a
   halvanyabb vilagitassal.

   Negyvenharman rikacsolva ko:vetelik a halvanyan vilagito
   villanyko:rte kiszereleset es panaszukat megirjak a -core listara.

   Tizenegyen egy kisebb villanyko:rtet kernek, mert ha majd portolni
   akarjak a Tamagotchijukra a rendszert, akkor ott is hasznalhato
   legyen.

   Hetvenharman felemelik a szavukat a -hackers es -chat listakon
   felero"so:do:tt zaj miatt, es tiltakozasul leiratkoznak ezekro"l a
   listakrol.

   Tizenharman erre egy "leiratkozom", " Hogyan kell innen
   leiratkozni?" vagy "Kerlek, vegyetek le erro"l a listarol" temaju
   levelet ku:ldenek a megszokott stilusban.

   Egy eko:zben beszerel vegre egy mu"ko:do" villanyko:rtet,
   miko:zben mindenki azzal van elfoglalva, hogy szidja a masikat,
   igy szinte eszre sem veszik.

   Harmincegy ezutan hozzateszi, hogy az uj villanyko:rte
   0,364 szazalekkal jobban vilagitana, ha TenDRA-val csinaltak volna
   (akkor viszont kocka alaku lenne) es a FreeBSD-nek ezert a GCC
   helyett TenDRA-t kellene hasznalnia.

   Egy valaki megemliti, hogy az uj villanyko:rten nincs is burkolat.

   Kilencen (beleertve a hibajelentesek iroit) azt kerdezgetik
   folyton, hogy "Mi az az MFC?".

   O:tvenheten ket het mulva kezdenek el panaszkodni, hogy a
   villanyko:rte kiment.

   Nik Clayton <nik@FreeBSD.org> hozzateszi:

   Nagyon jot nevettem ezen.

   Ko:zben az jutott az eszembe, hogy "Varjunk csak, nem kellene
   valahol a felsorolasban lennie egy "egy, aki pedig ledokumentalja"
   resznek?"

   Es akkor vegre megertettem :-)

   Thomas Abthorpe <tabthorpe@FreeBSD.org> szerint: "Egy sem, mert a
   valodi FreeBSD fejleszto"k nem felnek a so:tetben!"

   17.4. Hova keru:l a /dev/null eszko:zre ku:ldo:tt adat?

   A processzoron talalhato specialis adatsu:llyeszto"be keru:l, majd
   ho"ve alakul es elszallitja a felszerelt hu"to"borda es
   ventillator. Ezert is annyira fontos a processzor hu"tese: az
   emberek minel gyorsabb geppel rendelkeznek, annal inkabb
   gondatlanna valnak es annal to:bb adat ko:t ki a /dev/null
   eszko:zben. Ha sikeru:l leto:ro:lnu:nk a /dev/null eszko:zt
   (amivel igy lenyegeben letiltjuk a processzor
   adatsu:llyeszto"jet), akkor a processzorunk ugyan kevesbe fog
   melegedni, viszont gyorsan eldugul a sok adattol es furcsan kezd
   el viselkedni. Ha nagyon gyors halozati kapcsolattal
   rendelkezu:nk, akkor ugy is le tudjuk hu"teni a processzorunkat,
   ha folyamatosan olvassuk a /dev/random eszko:zt es valahova
   elku:ldju:k az eredmenyt. Ekkor viszont vigyazzunk arra, hogy
   ezzel a modszerrel ko:nnyen tulmelegedhet a halozati kartyank es a
   gyo:ker allomanyrendszeru:nk, valamint a szolgaltato sem fog
   o:ru:lni ennek, mert akkor a felesleges ho" naluk keletkezik.
   Altalaban viszont jo a hu"tesu:k, ezert ha okosan csinaljuk, akkor
   semmi gondunk nem szarmazik belo"le.

   Paul Robinson hozzateszi:

   Vannak meg mas modszerek is. Minden jo rendszergazda tudja, hogy
   szokas a kepernyo"re is folyamatosan adatot ku:ldeni, mert igy a
   pixik is vidamabbak lesznek. A kepernyo"t formazo pixik (melyek
   gyakran tevesen es hibasan "pixeleknek" hivnak) a feju:ko:n viselt
   kalapok szerint harom csoportba sorolhatoak (vo:ro:s, zo:ld vagy
   kek), es annak megfelelo"en bujnak elo" (illetve mutatjak meg a
   kalapjukat), hogy kapnak-e enni. A videokartyak felelo"sek azert,
   hogy a kapott adatokbol pixietel keszu:ljo:n es hogy az eljusson a
   pixikhez -- minel dragabb a kartya, annal jobb mino"segu" az
   elo"allitott etel, es annal fegyelmezettebben viselkednek a pixik.
   Allando cirogatasra is szu:ksegu:k van -- ez a kepernyo"vedo"k
   feladata.

   Az elo"bbi javaslatot azzal tudnam meg kiegesziteni, hogy a
   /dev/random eszko:zto"l szarmazo adatokat akar a konzolra is
   ku:ldhetju:k, igy a pixiket is jol tudjuk lakatni. Ezzel egyu:tt
   nem jar semmilyen ho"termeles, viszont a pixik boldogok lesznek es
   igy ko:nnyen meg tudunk szabadulni a felesleges adatoktol is, meg
   ugy is, ha kisse zavarosnak tu"nik ko:zben a kep.

   Mellesleg mint az egyik nagy szolgaltato egykori rendszergazdaja
   elmondhatom, hogy mivel tapasztalatom szerint a szerverszobaban
   nehez tartani a megfelelo" ho"mersekletet, ezert nem ajanlom
   senkinek a felesleges adatok atku:ldeset a halozaton. A csomagok
   ko:zvetitesevel es iranyitasaval foglalkozo tu:nderek sem
   ku:lo:no:sebben szoktak o:ru:lni ennek.

     --------------------------------------------------------------

                      Fejezet 18. Temak haladoknak

   18.1. Honnan lehet to:bbet megtudni a FreeBSD belso"
   felepitesero"l?

   18.2. Hogyan lehet bekapcsolodni a FreeBSD fejlesztesebe?

   18.3. Mik azok a pillanatkiadasok es kiadasok?

   18.4. Hogyan lehet sajat kiadast kesziteni?

   18.5. A make world parancs miert irja felu:l a korabban telepitett
   binarisokat?

   18.6. Miert nem forgo ("round robin") nevfeloldassal lehet elerni
   a CVSup szervereket es igy megosztani ko:ztu:k a terhelest?

   18.7. A -CURRENT forrasait korlatozott interneteleressel is lehet
   ko:vetni?

   18.8. Hogyan lehet 1392 KB-os darabokra felosztani az egyes
   terjeszteseket?

   18.9. Hova lehet ku:ldeni a rendszermaghoz irt kiegesziteseket?

   18.10. A rendszer hogyan erzekeli es inicializalja a Plug and Play
   ISA kartyakat?

   18.11. Hogyan lehet fo"eszko:zazonositot rendelni egy altalunk
   fejlesztett meghajtohoz?

   18.12. A ko:nyvtarakra vonatkozoan milyen mas kiosztasi hazirendek
   leteznek meg?

   18.13. Hogyan lehet kinyerni a legto:bb informaciot a rendszermag
   o:sszeomlasabol?

   18.14. A dlsym() fu:ggveny miert nem mu"ko:dik mar az ELF
   allomanyokra?

   18.15. Hogyan no:velheto" vagy cso:kkentheto" a rendszermag
   cimtere i386 architekturan?

   18.1. Honnan lehet to:bbet megtudni a FreeBSD belso"
   felepitesero"l?

   Jelen pillanatban csak egyetlen mu" foglalkozik az operacios
   rendszerek felepitesevel a FreeBSD szemszo:gebo"l, nev szerint a
   Marshall Kirk McKusick es George V. Neville-Neil altal irt "The
   Design and Implementation of the FreeBSD Operating System" cimu"
   ko:nyv (ISBN 0-201-70245-2), amely a FreeBSD 5.X valtozatara
   koncentral.

   Emellett a UNIX tipusu rendszerek hasznalataval kapcsolatos
   ismeret remeku:l alkalmazhato a FreeBSD eseten is.

   A temahoz tartozo to:bbi ko:nyvet a keziko:nyv Az operacios
   rendszerek belso" mu"ko:desevel foglalkozo irodalomjegyzekben
   talalhatjuk meg.

   18.2. Hogyan lehet bekapcsolodni a FreeBSD fejlesztesebe?

   Pontosabb tanacsokat akkor kapunk, ha elolvassuk a FreeBSD
   fejlesztesero"l szolo cikket. Nagyon is szamitunk mindenki
   segitsegere!

   18.3. Mik azok a pillanatkiadasok es kiadasok?

   Jelenleg harom aktiv es felig aktiv ag van a FreeBSD CVS
   repositoryjaban. (A korabbi agakat mar csak nagyon ritkan
   modositjak, ezert is csak harom aktiv fejlesztesi agon
   fejlesztenek):

     * RELENG_7 avagy 7-STABLE

     * RELENG_8 avagy 8-STABLE

     * HEAD avagy -CURRENT avagy 9-CURRENT

   A HEAD nem olyan ag, mint a masik ketto". Ez egyszeru"en csak "a
   jelenlegi, meg el nem agaztatott fejlesztesi irany" jelentessel
   bir, amire pedig sokszor ro:viden csak -CURRENT neven hivatkoznak.

   Jelen pillanatban a -CURRENT a 9.X fejlesztesi iranyat kepviseli;
   az 6-STABLE ag, a RELENG_6, 2005 novembereben, a 7-STABLE ag, a
   RELENG_7, 2008 februarjaban, mig a 8-STABLE ag, a RELENG_8, 2009
   novembereben valt le a "-CURRENT" agbol.

   18.4. Hogyan lehet sajat kiadast kesziteni?

   Olvassuk el a kiadasok keszitesero"l szolo cikket.

   18.5. A make world parancs miert irja felu:l a korabban telepitett
   binarisokat?

   Mert alapveto"en ez lenne a cel: ahogy a neve is sugallja, a
   rendszer ujraforditasa, vagyis a make world parancs feladata a
   rendszerben talalhato o:sszes binaris ujraforditasa, aminek
   eredmenyekeppen egy tiszta es o:sszefu:ggo" ko:rnyezetet kapunk
   (ezert is tart ilyen sokaig).

   Ha a make world vagy a make install parancs futtatasa elo"tt
   megadjuk a DESTDIR ko:rnyezeti valtozot, akkor a frissen
   letrehozott binarisok az altala mutatott ko:nyvtarba fognak
   keru:lni pontosan ugy, ahogy az eredeti rendszer. Az osztott
   ko:nyvtarak bizonyos modositasai es egyes programok forditasa
   azonban ko:nnyen terdre kenyszeritheti a make world futasat.

   18.6. Miert nem forgo ("round robin") nevfeloldassal lehet elerni
   a CVSup szervereket es igy megosztani ko:ztu:k a terhelest?

   Habar a CVSup tu:kro:zesek orankent frissitik magukat a ko:zponti
   CVSup szerverro"l, maga a frissites azonban barmikor
   megto:rtenhet. Ennek ko:vetkezmenyekeppen egyes szervereken
   frissebb kod talalhato, miko:zben a to:bbin meg az egy oraval
   ezelo"tti allapot szerepel. Ha a cvsup.FreeBSD.org forgo
   nevfeloldassal mu"ko:dne, akkor a felhasznalok mindig egy
   veletlenszeru"en valasztott CVSup szervert kapnanak, es ezert a
   CVSup egymas utani futtatasakor ko:nnyen elo"fordulhatna, hogy a
   rendszer regebbi forrasait kapjuk vissza.

   18.7. A -CURRENT forrasait korlatozott interneteleressel is lehet
   ko:vetni?

   Igen, ezt a CTM hasznalataval anelku:l is megtudjuk tenni, hogy le
   kellene to:ltenu:nk az egesz forrasfat.

   18.8. Hogyan lehet 1392 KB-os darabokra felosztani az egyes
   terjeszteseket?

   Az ujabb BSD alapu rendszerekben a split(1) parancsnak mar van egy
   -b parametere, amellyel tetszo"leges meretu"re fel tudunk
   darabolni allomanyokat.

   Ime erre egy pelda a /usr/src/release/Makefile allomanybol:

 ZIPNSPLIT=              gzip --no-name -9 -c | split -b 1392k -

   18.9. Hova lehet ku:ldeni a rendszermaghoz irt kiegesziteseket?

   Erre vonatkozoan vessu:nk egy pillantast a FreeBSD
   tovabbfejlesztesero"l szolo cikkre.

   Ko:szo:nju:k, hogy gondolt rank!

   18.10. A rendszer hogyan erzekeli es inicializalja a Plug and Play
   ISA kartyakat?

   Frank Durda IV (<uhclem@nemesis.lonestar.org>) valasza:

   Diohejban ugy tudnam ezt elmagyarazni, hogy van nehany I/O port,
   amelyet lekerdezve a PnP kartya kepes valaszolni, hogy
   elerheto"-e. Ezert a PnP eszko:zo:k keresese azzal kezdo"dik, hogy
   a rendszer felteszi a kerdest, van-e PnP kartya a szamitogepben.
   Erre aztan a ku:lo:nbo:zo" kartyak a tipusuk megjelo:lesevel
   valaszolnak, amelyet ugyanezen az I/O porton kell visszaolvasni,
   igy ha mar legalabb egy bitet beallit valaki, akkor folytathato a
   kereses. Ezutan a keresest vegzo" kodresz letiltja az X alatti (a
   Microsoft es az Intel altal kiosztott) azonositoval rendelkezo"
   kartyakat, majd ismet megnezi, hogy valaki tovabbra is valaszol-e.
   Amennyiben a valasz 0, az arra utal, hogy mar nincs aktiv kartya
   az X azonosito felett. Ezt ko:veto"en a rendszer megprobalkozik az
   X alatti azonositok lekerdezesevel. Vegu:l folytatja az X alatti
   keresest az X -(korlat / 4) feletti azonositok letiltasaval, majd
   megismetli az imenti kerdest. Ezzel a felig-meddig binaris
   keresesi modszerrel aztan kepes 264 lepesnel joval kevesebbo"l
   felderiteni a rendszeru:nkben megtalalhato PnP kartyakat.

   Az azonositok ket 32 bit hosszusagu mezo"bo"l (ezert irtunk az
   elo"bb 264 lepest) es egy 8 bites elleno"rzo"o:sszegbo"l allnak.
   Az elso" 32 bit a gyartot azonositja. Ugyan soha nem valljak be,
   de ugy tu"nik, hogy meg ugyanannak a gyartonak is lehetnek eltero"
   gyartoazonositoval rendelkezo" kartyai. A gyartok szamara
   fenntartott 32 bites mezo" ezert valamennyire tulzas.

   A masodik 32 bit lehet a kartya sorozatszama vagy barki mas, amely
   alapjan egyertelmu"en beazonosithato. A gyarto ugyanazzal a
   32 bites ertekkel nem gyarthat egy masik kartyat, csak abban az
   esetben, ha a masik 32 bit is elter. Ennek ko:szo:nheto"en egy
   gepen belu:l meg az azonos tipusu kartyak is el fognak terni
   64 biten.

   Az imenti 32 bites csoportok nem lehetnek teljesen nullak, ezert
   lehetseges, hogy a binaris kereses soran a valaszban legalabb egy
   bit mindig aktiv lesz.

   Miutan a rendszer sikeresen beazonositotta a rendelkezesre allo
   kartyakat, egyenkent ujra elinditja ezeket (ugyanazon az I/O
   porton keresztu:l), es megprobalja kitalalni, hogy az adott
   eszko:zo:knek milyen ero"forrasokra van szu:ksege, milyen
   megszakitast akarnak hasznalni stb. Az o:sszes kartyatol lekerdezi
   ezeket az informaciokat.

   Az igy megszerzett informaciokat aztan meg kiegesziti a
   merevlemezen vagy az MLB BIOS-ban talalhato ECU allomanyok
   tartalmaval. Az ECU es az MLB BIOS PnP tamogatasa altalaban
   viszont nem valodi, es az ilyen eszko:zo:k igazabol nem is
   allitanak be semmit maguktol. A BIOS es az ECU atvizsgalasa
   azonban segit a felderitest vegzo" rutinnak ertesiteni a tenyleges
   PnP eszko:zo:ket, hogy ne foglaljanak el olyan ero"forrasokat,
   amelyeket a rendszer nem tud athelyezni.

   Ezutan a PnP eszko:zo:ket a kod meg egyszer vegigjarja es atadja
   nekik a mu"ko:desu:kho:z szu:kseges I/O, DMA, IRQ es memoracimek
   hozzarendeleseit. Az eszko:zo:k ekkor a megadott helyeken
   elerheto"ve valnak es ugy is maradnak a rendszer ko:vetkezo"
   inditasaig, de igazabol semmi sem ro:gziti ezeket.

   Talan tulsagosan is egyszeru"sitettem a fentieket, de szerintem
   mar ennyi is elegendo" az alapok megertesehez.

   A Microsoft nehany elso"dleges nyomtatasi allapotot jelzo" portot
   atrakott PnP-re, azzal a cimszoval, hogy egyik kartya sem kodolta
   at ezeket a cimeket az ellenkezo" I/O ciklusok szamara. Talaltam
   is egy eredeti IBM nyomtatokartyat, amely valoban at tudta irni az
   allapotjelzo" portot a PnP kezdeti valtozataiban, de arra a
   Microsoft csak annyit mondott, hogy "fogos". Ezert a nyomtatasi
   allapotot jelzo" portot a cimek beallitasara hasznalja, illetve
   meg a 0x800-as portot es egy harmadik I/O portot valahol a 0x200
   es a 0x3ff ko:rnyeken.

   18.11. Hogyan lehet fo"eszko:zazonositot rendelni egy altalunk
   fejlesztett meghajtohoz?

   2003 februarja ota a FreeBSD kepes dinamikusan es o:nmu"ko:do"en
   futas ko:zben lefoglalni fo"eszko:zazonositokat a meghajtoknak
   (lasd devfs(5)), ezert erre tulajdonkeppen mar nincs szu:kseg.

   18.12. A ko:nyvtarakra vonatkozoan milyen mas kiosztasi hazirendek
   leteznek meg?

   A ko:nyvtarak mas fajta kiosztasara vonatkozoan annyit tudok
   valaszolni, hogy a jelenleg is alkalmazott semat az 1983-ban
   megalkotott valtozata ota valtozatlanul hasznaljuk. Eredetileg a
   gyors allomanyrendszerhez keszitettem, de soha nem ragaszkodtam
   hozza. Remeku:l megoldja a cilindercsoportok betelesenek
   problemajat, azonban sokan megjegyeztek mar, hogy a find(1) eseten
   gyengen mu"ko:dik. A legto:bb allomanyrendszert melysegi
   bejarassal hozzak letre, igy a ko:nyvtarak szetszorodnak a
   cilindercsoportok ko:zt es ezzel a keso"bbi melysegi keresesek
   szamara a leheto" legrosszabb helyzetet alakitjak ki. Ha valaki
   peldaul tudja elo"re a letrehozni kivant ko:nyvtarak szamat, akkor
   ezt ugy lehet megoldani, ha a mu"velet soran
   (o:sszes / cilindercsoportok) mennyisegu" ko:nyvtarat hozunk letre
   az egyes cilindercsoportokban. Ennek meghatarozasara nyilvanvaloan
   lehet adni valamilyen heurisztikat. Mar egy kisebb elo"re
   ro:gzitett szam, mint peldaul a 10 kivalasztasa is legalabb egy
   nagysagrendnyi javulast jelent. Ha szeretnenk megku:lo:nbo:ztetni
   az allomanyrendszerek visszaallitasat a hagyomanyos mu"ko:desto"l
   (amire a jelenlegi algoritmus sokkal erzekenyebb), akkor erdemes
   tizes csoportokba o:sszefogni a ko:nyvtarakat, felteve, hogy
   10 masodpercen belu:l hoztuk letre ezeket. Mindenesetre
   elmondhato, hogy ezzel nyugodtan lehet kiserletezni.

   Kirk McKusick <mckusick@FreeBSD.org>, 1998 szeptembere

   18.13. Hogyan lehet kinyerni a legto:bb informaciot a rendszermag
   o:sszeomlasabol?

   Altalaban igy nez ki a rendszermag o:sszeomlasa:

 Fatal trap 12: page fault while in kernel mode
 fault virtual address   = 0x40
 fault code              = supervisor read, page not present
 instruction pointer     = 0x8:0xf014a7e5
 stack pointer           = 0x10:0xf4ed6f24
 frame pointer           = 0x10:0xf4ed6f28
 code segment            = base 0x0, limit 0xfffff, type 0x1b
                         = DPL 0, pres 1, def32 1, gran 1
 processor eflags        = interrupt enabled, resume, IOPL = 0
 current process         = 80 (mount)
 interrupt mask          =
 trap number             = 12
 panic: page fault

   Amikor egy ilyen u:zenetet latunk, akkor nem elegendo" ujra
   elo"csalni a hibat es beku:ldeni. Az utasitasszamlalo
   ("instruction pointer") erteke ugyan nagyon fontos, de sajnos
   konfiguraciok szerint elterhet. Mas szoval ugy fogalmazhatnek,
   hogy ennek az erteke a hasznalatban levo" rendszermag erteketo"l
   fu:ggo"en valtozhat. Ha a GENERIC rendszermagot hasznaljuk
   valamelyik kiadasbol, akkor viszont mar elkepzelheto", hogy valaki
   mas is le tudja nyomozni a hibat okozo fu:ggvenyt. Ha viszont egy
   sajat beallitasokkal rendelkezo" rendszermagot hasznalunk, akkor
   egyedu:l csak mi vagyunk kepesek megmondani a hiba pontos helyet.

   Ezert a javaslatom a ko:vetkezo":

    1. Jegyezzu:k le az utasitasszamlalo erteket. A 0x8: resz ebben
       az esetben annyira nem fontos, egyedu:l csak a 0xf0xxxxxx
       reszre van szu:ksegu:nk.

    2. A rendszer ujrainditasakor irjuk be a ko:vetkezo"t:

 % nm -n /a.hibat.okozo.rendszermag | grep f0xxxxxx

       ahol az f0xxxxxx az utasitasszamlalo erteke. Ko:nnyen
       elo"fordulhat, hogy ilyenkor meg nem talalunk egyezest, mivel
       a rendszermag szimbolumtablajaban csak az egyes fu:ggvenyek
       belepesi pontjai talalhatoak, es ha az utasitasszamlalo
       altalaban valamelyiku:k belsejebe mutat, nem az eleju:kre. Ha
       tehat nem meg latunk semmit, akkor egyszeru"en hagyjuk el az
       utolso szamjegyet es probalkozzunk igy:

 % nm -n /a.hibat.okozo.rendszermag | grep f0xxxxx

       Ha meg ez sem hoz eredmenyt, akkor vagjunk le a vegero"l egy
       ujabb szamjegyet. Egeszen addig csinaljuk, amig nem kapunk
       valami ertekelheto" eredmenyt. Ilyennek tekintju:k peldaul
       azokat a fu:ggvenyeket, amelyek a hibat okozhattak. Ez ugyan
       egy nem annyira pontos felderitesi eszko:z, viszont meg ez is
       jobb a semminel.

   A legjobb viszont megis az, amikor sikeru:l lementeni a hiba
   beko:vetkezesekor a memoria tartalmat, majd a kgdb(1)
   hasznalataval elo"banyaszni belo"le egy hivasi lancot.

   Ehhez to:bbnyire a ko:vetkezo" modszer javasolt:

    1. A rendszermag konfiguracios allomanyaba
       (/usr/src/sys/arch/conf/RENDSZERMAGKONFIG) vegyu:k fel a
       ko:vetkezo" sort:

 makeoptions     DEBUG=-g          # A rendszermag forditasa gdb(1) szimbolumokkal

    2. Lepju:nk be a /usr/src ko:nyvtarba:

 # cd /usr/src

    3. Forditsuk le a rendszermagot:

 # make buildkernel KERNCONF=RENDSZERMAGKONFIG

    4. Varjuk meg, amig a make(1) befejezi a forditast.

    5. # make installkernel KERNCONF=RENDSZERMAGKONFIG

    6. Inditsuk ujra a gepet.

     Megjegyzes: A KERNCONF hasznalata nelku:l a GENERIC rendszermag
     fordul es telepito"dik.

   A make(1) programnak a folyamat vegeredmenyekent ket rendszermagot
   kell keszitenie: a /usr/obj/usr/src/sys/RENDSZERMAGKONFIG/kernel
   es a /usr/obj/usr/src/sys/RENDSZERMAGKONFIG/kernel.debug. Ezek
   ko:zu:l a kernel /boot/kernel/kernel neven mento"dik el, miko:zben
   a kernel.debug hasznalhato nyomonko:vetesre a kgdb(1) programmal.

   A rendszer csak akkor fogja elmenteni o:sszeomlaskor a memoria
   tartalmat, ha az /etc/rc.conf allomanyban beallitjuk a dumpdev
   erteket a lapozoallomanyt tarolo particiora (vagy az AUTO
   ertekre). Ennek hatasara az rc(8) szkriptek a dumpon(8) paranccsal
   kepesek engedelyezni a memoria lementeset. A dumpon(8)
   termeszetesen manualisan is elindithato. Az o:sszeomlast
   ko:veto"en a memoria lementett tartalmahoz a savecore(8)
   programmal ferhetu:nk hozza. Amikor viszont az /etc/rc.conf
   allomanyban megadjuk a dumpdev erteket, az rc(8) szkriptek
   maguktol lefuttatjak a savecore(8) parancsot es atrakjak a mentest
   a /var/crash ko:nyvtarba.

     Megjegyzes: A FreeBSD altal letrehozott memoriamentesek merete
     altalaban a szamitogepu:nkben levo" fizikai memoria
     mennyisegevel egyezik meg. Tehat ha 512 MB RAM van a gepu:nkben,
     akkor egy 512 MB meretu" mentest fogunk kapni. Ezert
     gondoskodjunk rola, hogy a /var/crash ko:nyvtarban mindig legyen
     elegendo" hely az allomany tarolasahoz. A savecore(8) kezzel is
     lefuttathazo, es ilyenkor a memoriat akar egy masik ko:nyvtarba
     is menthetju:k. A mentes meretet options MAXMEM=N beallitassal
     is korlatozhatjuk, ahol az N erteke a rendszermag altal
     hasznalhato memoria merete KB-okban. Peldaul, ha 1 GB RAM van a
     gepu:nkben, de a rendszermag altal hasznalhato memoriat
     lekorlatozzuk 128 MB-ra, akkor a mentes merete sem 1 GB lesz,
     hanem csak 128 MB.

   Ahogy sikeru:lt hozzajutnunk a memoriamenteshez, azonnal is
   kerhetu:nk a kgdb(1) hasznalataval egy hivasi lancot belo"le:

 % kgdb /usr/obj/usr/sys/RENDSZERMAGKONFIG/kernel.debug /var/crash/vmcore.0
 (kgdb) backtrace

   Elo"fordulhat, hogy ilyenkor to:bb oldalnyi informacio o:zo:nlik
   hirtelen a kepernyo"re, ezert javasolt ezeket lementeni a
   script(1) programmal. A nyomko:vetesi szimbolumokat is tartalmazo
   rendszermag eseten meg akar azt a sort is megkapjuk a
   rendszermagon belu:l, ahol a hiba to:rtent. A hivasi lancot
   altalaban alulrol felfele kell olvasni, es ebbo"l deritheto", hogy
   pontosan milyen esemenyek is vezettek az o:sszeomlashoz. A kgdb(1)
   hasznalataval meg a ku:lo:nbo:zo" valtozok es strukturak ertekeit
   is meg tudjuk vizsgalni, igy meg to:bbet megtudhatunk a rendszer
   allapotarol az o:sszeomlas pillanataban.

     Tipp: Ha az imentiek menten nagyon fellelkesu:ltu:nk volna es
     van egy masik szamitogepu:nk is, akkor a kgdb(1) akar tavoli
     nyomko:vetesre is beallithato, aminek ko:szo:nheto"en a kgdb(1)
     hasznalataval az egyik rendszeren meg tudjuk allitani a masikon
     futo rendszermagot, elleno"rizhetju:k a viselkedeset, akarcsak
     barmelyik mas felhasznaloi program eseteben.

   Ha netalan engedelyeztu:k volna a DDB beallitast, es a rendszermag
   beleall a nyomko:veto"be, akkor a rendszert mi magunk is o:ssze
   tudjuk omlasztani (es igy a memoriat elmenteni) a ddb
   parancssoraban a panic parancs kiadasaval. Ilyenkor a nyomko:veto"
   altalaban meg egyszer megall az o:sszeomlaskor. Ekkor a continue
   paranccsal fejeztethetju:k be a memoria lementeset.

   18.14. A dlsym() fu:ggveny miert nem mu"ko:dik mar az ELF
   allomanyokra?

   Az ELF allomanyokhoz tartozo segedprogramok alapertelmezes szerint
   nem teszik lathatova a dinamikus linker szamara a vegrehajthato
   allomanyban definialt szimbolumokat. Ennek eredmenyekeppen a
   dlsym() a dlopen(NULL, flags) fu:ggvenyto"l kapott informaciok
   alapjan nem talalja meg a keresett szimbolumokat.

   Ha szu:ksegu:nk lenne ilyen keresesekre a dlsym() hasznalata soran
   a program vegrehajthato allomanyan belu:l, akkor az adott
   programot a --export-dynamic opcio megadasaval kell linkelni (lasd
   ld(1)).

   18.15. Hogyan no:velheto" vagy cso:kkentheto" a rendszermag
   cimtere i386 architekturan?

   Az i386 platformon a rendszermag cimtere alapertelmezes szerint
   1 GB (PAE eseten 2 GB). Ha komolyabb halozati forgalmat bonyolito
   szerveru:nk van (peldaul egy nagyobb FTP vagy HTTP szerver) vagy
   rendszeru:ko:n hasznalni akarjuk a ZFS allomanyrendszert, akkor
   ko:nnyen kifuthatunk a cimterbo"l.

   A cimter meretenek megvaltoztatasahoz vegyu:k fel a ko:vetkezo"
   sort a rendszermag konfiguracios allomanyaba, majd forditsuk ujra
   a rendszermagot:

 options KVA_PAGES=N

   Az N megfelelo" ertekenek megallapitasahoz osszuk el a beallitani
   kivant cimter (MB-okban megadott) meretet neggyel. (Tehat peldaul
   2 GB eseten ez 512 lesz.)

     --------------------------------------------------------------

                   Fejezet 19. Ko:szo:netnyilvanitas

   Ezt a szegeny kis artatlan GYIKocskat to:bb szazan, ha nem is
   eppen to:bb ezren irtak, ujrairtak, szerkesztettek, hajtogattak,
   tekergettek, csonkitgattak, kibeleztek, nezegettek,
   o:sszekutyultak, emlegettek, felo:klendeztek, ujraepitettek,
   javitgattak es felpezsditettek az utobbi evekben. Folyamatosan.

   Ezuton is szeretnenk ko:szo:netet mondani mindazoknak, akik
   gondozasukba vettek, es mindenkit csak batoritani tudunk, hogy
   csatlakozzon hozzajuk a GYIK tovabbfejleszteseben.

     --------------------------------------------------------------

                            Irodalomjegyzek

   FreeBSD Unleashed, Michael Urban es Brian Tiemann, Sams, elso"
   kiadas, 992 oldal, 2001 oktober, ISBN 0-67232-206-4.

   4.4BSD System Manager's Manual, Computer Systems Research Group,
   University of California, Berkeley, O'Reilly and Associates, elso"
   kiadas, 1994 junius, 804 oldal, ISBN 1-56592-080-5.

   4.4BSD User's Reference Manual, Computer Systems Research Group,
   University of California, Berkeley, O'Reilly and Associates, elso"
   kiadas, 1994 junius, 905 oldal, ISBN 1-56592-075-9.

   4.4BSD User's Supplementary Documents, Computer Systems Research
   Group, University of California, Berkeley, O'Reilly and
   Associates, elso" kiadas, 1994 junius, 712 oldal, ISBN
   1-56592-076-7.

   4.4BSD Programmer's Reference Manual, Computer Systems Research
   Group, University of California, Berkeley, O'Reilly and
   Associates, elso" kiadas, 1994 junius, 866 oldal, ISBN
   1-56592-078-3.

   4.4BSD Programmer's Supplementary Documents, Computer Systems
   Research Group, University of California, Berkeley, O'Reilly and
   Associates, elso" kiadas, 1994 junius, 596 oldal, ISBN
   1-56592-079-1.

   The Design and Implementation of the 4.4BSD Operating System, M.
   K. McKusick, Kirk Marshall, Keith Bostic, Michael J Karels, es
   John Quarterman, Addison-Wesley, Reading, 1996, ISBN
   0-201-54979-4.

   The Design and Implementation of the FreeBSD Operating System, M.
   K. McKusick es George V. Neville-Neil, Addison-Wesley, Boston,
   2004, ISBN 0-201-70245-2.

   Unix System Administration Handbook, Evi Nemeth, Garth Snyder,
   Scott Seebass, Trent R. Hein, es John Quarterman, Prentice-Hall,
   harmadik kiadas, 2000, ISBN 0-13-020601-6.

   The Complete FreeBSD, Greg Lehey, Walnut Creek, harmadik kiadas,
   1999 junius, 773 oldal, ISBN 1-57176-246-9.

   The FreeBSD Handbook, FreeBSD Dokumentacios Projekt, BSDi, elso"
   kiadas, 1999 junius, 489 oldal, ISBN 1-57176-241-8.

   [McKusick et al, 1994] Berkeley Software Architecture Manual,
   4.4BSD Edition, M. K. McKusick, M. J. Karels, S. J. Leffler, W. N.
   Joy, es R. S. Faber, 5:1-42.

   FreeBSD for PC 98'ers (Japanul), SHUWA System Co, LTD., ISBN
   4-87966-468-5 C3055 P2900E.

   FreeBSD (Japanul), CUTT, ISBN 4-906391-22-2.

   Complete Introduction to FreeBSD (Japanul), Shoeisha Co., Ltd,
   ISBN 4-88135-473-6 P3600E.

   Personal UNIX Starter Kit FreeBSD (Japanul), ASCII, ISBN
   4-7561-1733-3 P3000E.

   FreeBSD Handbook (Japan forditas), ASCII, ISBN 4-7561-1580-2
   P3800E.

   FreeBSD mit Methode (Nemetu:l), Computer und Literature
   Verlag/Vertrieb Hanser, 1998, ISBN 3-932311-31-0.

   FreeBSD install and Utilization Manual (Japanul), Mainichi
   Communications Inc..

   Building Internet Server with FreeBSD (Indonez nyelven), Elex
   Media Komputindo, Onno W Purbo, Dodi Maryanto, Syahrial Hubbany,
   es Widjil Widodo.

   The FreeBSD Corporate Networker's Guide, Addison-Wesley.

   UNIX in a Nutshell, O'Reilly & Associates, Inc., 1990, ISBN
   093717520X.

   What You Need To Know When You Can't Find Your Unix System
   Administrator, O'Reilly & Associates, Inc., 1995, Linda Mui, ISBN
   1-56592-104-6.

   FreeBSD User's Reference Manual (Japan forditas), Mainichi
   Communications Inc., Jpman Project, Japan FreeBSD Users Group,
   1998, ISBN 4-8399-0088-4 P3800E.

   Online Guide for newcomers to the UNIX environment, Edinburgh
   University.

   DNS and BIND, O'Reilly & Associates, Inc, ISBN 1-56592-512-2, Paul
   Albitz Albitz es Cricket Liu, 1998, harmadik kiadas.

   Sendmail, O'Reilly & Associates, Inc, 1997, masodik kiadas, Brian
   Costales, ISBN 1-56592-222-0.

   Essential System Administration, Cleen Frisch, masodik kiadas,
   O'Reilly & Associates, 1995, ISBN 1-56592-127-5.

   TCP/IP Network Administration, Craig Hunt, masodik kiadas,
   O'Reilly & Associates, Inc, 1997, ISBN 1-56592-322-7.

   Managing NFS and NIS, Hal Stern, O'Reilly & Associates, Inc, 1991,
   ISBN 0-937175-75-7.

   FreeBSD System Administration's Manual, Jpman Projekt, Japan
   FreeBSD Felhasznalok Csoportja, Mainichi Communications Inc.,
   1998, ISBN 4-8399-0109-0 P3300E.

   X Window System Toolkit, Digital Press, Paul Asente, ISBN
   1-55558-051-3.

   C: A Reference Manual, Prentice Hall, 1995, negyedik kiadas,
   Samuel P. Harbison, Guy L. Jr. Steele, ISBN 0-13-326224-3.

   The C Programming Language, Prentice Hall, 1998, Brian Kernighan
   es Dennis Ritchie, ISBN 0-13-110362-9.

   Porting UNIX Software, Greg Lehey, O'Reilly & Associates, Inc.,
   1995, ISBN 1-56592-126-7.

   The Standard C Library, Prentice Hall, 1992, P. J. Plauger, ISBN
   0-13-131509-9.

   Advanced Programming in the UNIX Environment, Addison-Wesley,
   1992, W. Richard Stevens, ISBN 0-201-56317-7.

   UNIX Network Programming, W. Richard Stevens, Prentice Hall, 1998,
   masodik kiadas, ISBN 0-13-490012-X.

   Writing Serial Drivers for UNIX, Bill Wells, 1994 december, Dr.
   Dobb's Journal, 68-71, 97-99.

   UNIX System Architecture, Prentice-Hall, Inc, 1990, Prabhat K.
   Andleigh, ISBN 0-13-949843-5.

   Porting UNIX to the 386, William Jolitz, Dr. Dobb's Journal,
   1991 januar -- 1992 julius.

   TCP/IP Illustrated, Volume 1: The Protocols, W. Richard Stevens,
   Addison-Wesley, 1996, ISBN 0-201-63346-9.

   Unix Systems for Modern Architectures, Addison-Wesley, Curt
   Schimmel, 1994, ISBN 0-201-63338-8.

   TCP/IP Illustrated, Volume 3: TCP for Transactions, HTTP, NNTP and
   the UNIX Domain Protocols, Addison-Wesley, 1996, W. Richard
   Stevens, ISBN 0-201-63495-3.

   UNIX Internals -- The New Frontiers, Uresh Vahalia, Prentice Hall,
   1996, ISBN 0-13-101908-2.

   TCP/IP Illustrated, Volume 2: The Implementation, Gary R. Wright
   es W. Richard Stevens, 1995, Addison-Wesley, ISBN 0-201-63354-X.

   Firewalls and Internet Security: Repelling the Wily Hacker,
   William R. Cheswick es Steven M. Bellovin, Addison-Wesley, 1995,
   ISBN 0-201-63357-4.

   Practical UNIX Security, Simson Garfinkel es Gene Spafford, 1996,
   masodik kiadas, O'Reilly & Associates, Inc, ISBN 1-56592-148-8.

   PGP Pretty Good Privacy, Simson Garfinkel, O'Reilly & Associates,
   Inc, 1995, ISBN 1-56592-098-8.

   Pentium Processor System Architecture, Don Anderson es Tom
   Shanley, Addison-Wesley, 1995, masodik kiadas, ISBN 0-201-40992-5.

   Programmer's Guide to the EGA, VGA, and Super VGA Cards, Richard
   F. Ferraro, harmadik kiadas, Addison-Wesley, 1995, ISBN
   0-201-62490-7.

   80486 System Architecture, Tom Shanley, Addison-Wesley, 1995,
   harmadik kiadas, ISBN 0-201-40994-1.

   ISA System Architecture, Tom Shanley, Addison-Wesley,
   harmadik kiadas, 1995, ISBN 0-201-40996-8.

   PCI System Architecture, Tom Shanley, Addison-Wesley, 1995,
   harmadik kiadas, ISBN 0-201-40993-3.

   The Undocumented PC, Frank Van Gilluwe, Addison-Wesley, 1994, ISBN
   0-201-62277-7.

   Bell System Technical Journal, Unix Time-Sharing System, American
   Telephone & Telegraph Company, 1978 julius -- augusztus, Vol 57,
   No 6, Part 2, ISSN0005-8580.

   Lion's Commentary on UNIX, John Lion, ITP Media Group, 1996,
   hatodik kiadas, ISBN 1573980137.

   The New Hacker's Dictionary, Eric S. Raymond, MIT Press, 1996,
   harmadik kiadas, ISBN 0-262-68092-0.

   A quarter century of UNIX, Peter H. Salus, Addison-Wesley, 1994,
   ISBN 0-201-54777-5.

   The UNIX-HATERS Handbook, Steven Strassman, Daniel Weise, es Simon
   Garfinkel, IDG Books Worldwide, Inc, 1994, ISBN 1-56884-203-1.

   Life with UNIX -- Special Edition, Don Libes, Sandy Ressler,
   Prentice-Hall, 1989, ISBN 0-13-536657-7.

   The BSD Family Tree, 1997.

   Absolute BSD, Michael Lucas, No Starch Press, June 2002, ISBN
   1-886411-74-3.

   The C/C++ Users Journal, R&D Publications Inc., ISSN 1075-2838.

   Sys Admin -- The Journal for UNIX System Administrators, Miller
   Freeman, Inc, ISSN 1061-2688.

  Megjegyzesek

   [1] Ahogy Keith Frechette (<kfrechet@us.ibm.com>) irta leveleben.  

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
