# Netværksindstilling i &kde;

Sean
Wheller
In Words Techdoc Solutions

    sean@inwords.co.za

Christoph
Eckert

    mchristoph.eckert.at.t-online.de

&erik.kjaer.pedersen.role;
2005
In Words Techdoc Solutions
Christoph Eckert
&FDLNotice;
2005-03-24

Denne håndbog forklarer hvordan man installerer og bruger &kappname;, et modul i kontrolcenteret som gør det muligt at håndtere netværksgrænseflader, routing og DNS-egenskaber.

KDE
Pakke-dette-vil-være-i
netværk
ethernet

## Indledning

Kontrolcenteret (&kcontrol;) tilbyder brugere en enkelt integreret grænseflade hvor en stor mængde system- og desktopindstillinger og tilvalg kan håndteres. Kontrolceneteret kan startes ved at vælge K-menuen Kontrolcenteret.

Pakken &kappname; blev oprettet for at gøre det muligt for brugere at håndtere TCP/IP netværksindstillinger på samme måde som de håndterer andre systemindstillinger i kontrolcenteret. Aktiviteter som muliggøres af &kappname; giver brugere en enkel grænseflade hvor følgende opgifter kan udføres:

- Indstil IP-adresser for grænseflader

- Indstil netmasker for grænseflader

- Start og stop grænsefladeaktiviteter

- Indstil routing

- Indstil vært- og domænenavn

- Indstil navneopløsning

- Håndtér kendte værter

Når den er installeret, vises et nyt modul som heder Netværksindstillinger i kontrolcenteret i modulgruppen Internet og netværk. For at starte Netværksindstillinger (&kappname;) vælges Liste Internet og netværk Netværksindstillinger.

&kappname; i brugertilstand

Det er vigtigt at forstå at &kappname; ikke kan installere netværkshardware. Som sådanne skal fysiske enheder og deres driver være rigtigt installerede og indstillede for at &kappname; skal kunne vise enheden og aktivere håndtering af netværksegenskaber.

I de fleste tilfælde installeres og indstilles drivere for netværkshardware og andre enheder når Linux installeres. Hvis du tilføjer netværkshardware efter installationen, skal du definere driverne som skal indlæses ved at redigere en af følgende filer, afhængig af din version af kernen:

&Linux; kerne 2.4 og tidligere

  `/etc/modules.conf`

&Linux; kerne 2.6 og senere

  `/etc/modprobe.conf`

## Brug af netværksindstillingsmodulet

Modulet Netværksindstillinger indlæses når Netværksindstillinger vælges i Kontrolcenterets liste. Når den startes forsøger modulet Netværksindstillinger automatisk at detektere platformen som kører på systemet.

Hvis platformen ikke genkendes bliver du bedt om at vælge platform manuelt. Vælg en platform i listen som nærmest svarer til din distribution og dens udgave. Markér Spørg ikke igen for at gøre valget permanent. Næste gang Netværksindstillinger startes bruger systemet automatisk den valgte platform som standard.

Vælg en platform
Vælg en platform

For at håndtere systemets netværksindstillinger skal du gå ind i administratorstilstand. Inden dettes er alle tilvalg grå, hvilket betyder at du kun kan navigere i grænsefladen og kigge på egenskaberne. Redigering er deaktiveret. For at gå ind i administratorstilstand, klikkes på knappen Administratorstilstand placeret længst nede til venstre i modulet. Indtast dit kodeord når du bliver spurgt.

&kappname; i administratorstilstand
&kappname; i administratorstilstand

Når du er i administratorstilstand er modulets alle funktioner aktiverede. Funktionerne er organiserede i tre faneblade:

### Håndtér netværksgrænseflade

Fanebladet Netværksgrænseflade bruges til at håndtere netværkskommunikationsenheder installerede på systemet. Alle tilgængelige netværksenheder listes. Følgende opgaver kan udføres fra fanebladet Netværksgrænseflade:

&kappname;s grænseflade

For hver netværksenhed kan følgende egenskaber vises:

Grænseflade

  Viser netværksgrænsefladens navn. For eksempel, eth0, eth1, wlan0.

IP-adresse

  Viser IP-adressen som for øjeblikket er tildelt.

Protokol

  Viser startprotokollen.

Tilstand

  Viser nuværende tilstand (oppe eller nede).

Kommentar

  Viser en (frit tilknyttet) kommentar.

#### Indstil en netværksenhed

Egenskaber for listede netværksenheder kan indstilles ved at vælge den ønskede enhed i listen og derefter klikke på knappen Indstil grænseflade for at vis dialogen Indstil grænseflade.

Indstil en netværksenhed
Indstil en netværksenhed

Normalt er kun grundlæggende TCP/IP-indstillinger tilgængelige. Klik på knappen Avancerede indstillinger for at udvide dialogen så avancerede egenskaber indgår.

Avanceret enhedsindstilling

Udfyld dialogens værdier som følger:

Automatisk

  Markér radioknappen Automatisk når TCP/IP-indstillingerne opnås fra en DHCP-server eller BOOTP-serverknude. I automatisk tilstand indstilles systemets TCP/IP-indstillinger når systemtjenester startes. DHCP- eller BOOTP-serveren sender al nødvendig TCP/IP-information hver gang systemet startes, og der er intet behov af at indstille andet. Brug dropned-feltet for at vælge `DHCP` eller `BOOTP` ifølge dit system.

Manuel

  Markér radio Manuel når du ikke bruger DHCP eller BOOTP for TCP/IP indstilling. Indtast værtens TCP/IP-adresse i feltet IP-adresse. Indtast delnetværksadressen i feltet Netmaske.

Aktivér når maskinen starter

  Når dette er markeret initierer systemet netværket når systemet startes. Hvis du ikke ønsker at enheden skal initieres, lader du dette være umarkeret.

Beskrivelse

  Indtast et beskrivende navn.

Udsend

  Indtast broadcatsadressen som bruges til at kommunikere med alle værter i delnetværket.

Værdierne som skrives ind i dialogen vises som enhedens egenskaber i enhedslisten.

Sørg for at IP-adressen som skrives ind ikke allerede bruges i netværket. At indtaste en IP-adresse som allerede findes i netværket resulterer i en TCP/IP-konflikt. Brug ping fra en terminal for at kontrollere om adressen du vil indtaste bruges eller ikke. Hvis du ikke er sikker på hvordan du skal udfylde dialogen, så konsultér din netværksadministrator.

#### Aktivér en netværksenhed

Netværksenheder kan aktiveres eller deaktiveres afhængig af systemkrav. For at aktivere en deaktiveret netværksenhed vælges enheden i listen derefter klikkes på Aktivér grænseflade.

#### Deaktivér en netværksenhed

Netværksenheder kan aktiveres eller deaktiveres afhængig af systemkrav. For at deaktivere en aktiveret netværksenhed vælges enheden i listen og derefter klikkes på Deaktivér grænseflade.

### Håndtér systemrouting

Fanebladet Routere aktiverer håndtering af systemets router-indstilling.

Standard-gateway

  Dette angiver IP-adressen for værten på det lokale netværk som sørger for den fysiske forbindelse til fjernnetværk, og bruges normalt når TCP/IP har brug for at kommunikere med maskiner i andre delnetværk.

  Vælg en enhed i dropned-feltet for at redigere værdien Standard gateway.

Hvis din maskine tilbyder mere end en netværksgrænseflade, så vælg grænsefladen forbundet til netværket hvor gateway-computeren findes.

### Håndtér DNS-indstillinger

Fanebladet Domænenavnesystem gør det muligt at håndtere systemets DNS-indstilling.

Værtsnavn

  Navnet som værten er kendt som på delnetværket.

Domænenavn

  Netværksdomænet hvor værten findes.

Domænenavneservere

  En liste med DNS-servere i rækkefølgen de foretrækkes (se ).

Statiske værter

  En liste med kendte værter i delnetværkssystemet (se ).

#### Håndtér DNS-servere

En maskine som køres DNS matcher et fuldstændigt kvalificeret domæne med en rigtig IP-adresse. Det er nødvendigt eftersom maskiner kun forstår IP-adresserne. Når en maskine beder om http://www.domæne.com, opløser DNS navnet til en IP-adresse såsom 123.45.678.90.

Feltet Domænenavneservere under fanebladet Domænenavnesystem muliggør nem håndtering af listen. Serveregenskaber kan tilføjes, fjernes og redigeres. DNS-indgange kan arrangeres i ønsket rækkefølge ved at vælge en indgang og forfremme eller degradere indgangen i listen med knapperne Flyt op og Flyt ned efter behov.

##### Tilføj en DNS-server

1. Klik på knappen Tilføj i feltet Domænenavneservere. Dialogen Tilføj ny DNS-server vises.

   Tilføj en DNS-server

2. Indtast DNS-servernes IP-adresse og klik derefter på Tilføj. Indgangen tilføjes i DNS-listen.

##### Redigér en DNS-serverpost

1. Vælg en DNS-post i feltet Domænenavneservere og klik derefter på knappen Redigér. Dialogen Redigér server vises.

   Redigér en DNS-serverpost

2. Ændr IP-adressen og klik derefter på O.k. Posten opdateres i DNS-listen.

#### Håndtér statiske (kendte) værter

Listen Statiske værter beskriver et antal afbildninger mellem værter og adresser for TCP/IP-delsystemet. Den bruges oftest ved start, når ingen navneserver kører. I små, sluttede, netværk kan den bruges i stedet for domænenavneservere.

Normalt indeholder listen Statiske værter nogle poster som beskriver 'localhost', og en håndfuld særlige poster for værter som understøtter IPv6. Dette er en eksperimentel udgave af IP, som er beregnet til at erstatte version 4.

##### Tilføj statiske værter

1. Klik på knappen Tilføj. Dialogen Tilføj ny statisk vært vises.

   Tilføj statiske værter

2. Indtast den kendte værts IP-adresse og klik derefter på Tilføj. Tilføj nyt alias vises.

   Tilføj en statisk vært

3. Indtast navnet på den kendte vært og klik derefter på knappen Tilføj. Hvis den kendte vært har flere aliasser, klik på knappen Tilføj igen og skriv et andet alias.

4. Når du er færdig, klikkes på O.k. for at opdatere listen med statiske værter.

##### Redigér statiske værter

1. Vælg en post for en statisk vært i listen, og klik derefter på knappen Redigér. Dialogen Redigér statisk vært vises.

   Redigér statiske værter

2. Udfør en af følgende opgaver, og klikke derefter på O.k. for at opdatere listen med statiske værter.

   - Indtast en ny IP-adresse for at ændre den, og klik derefter på O.k.

   - For at tilføje et nyt alias, klikkes på knappen Tilføj.

   - For at ændre en aliasværdi, vælges aliasposten og derefter klikkes på Redigér.

   - For at fjerne en aliasværdi, vælges aliasposten og derefter klikkes på Fjern.

## Anvend ændringer

Ændringer som udføres via modulet Netværksindstillinger tilpasses ikke automatisk i systemmiljøet. For at anvende ændringerne som er udført, start en terminal og kør følgende kommando:

    /etc/init.d/networking restart

## Installation

### Krav

Du skal have installeret KDE 3.x og QT 3.x for at bruge knetwork-conf.

Knetwork-conf kan bruges med følgende platforme:

- Kubuntu

- Conectiva

- Debian

- Fedora Core

- FreeBSD

- Gentoo

- Mandrake

- PLD

- OpenNA

- Red Hat

- SuSE

### Hvordan får man fat knetwork-conf

Hjemmesiden for knetwork-conf er på http://knetworkconf.sourceforge.net, hvor du i det mindste kan hente kildekodepakken.

### Installér binære filer

Når binærdistributioner bruges (oftest en RPM-pakke), er det nok at have installeret binære filer for KDE og QT.

At installere binære filer anbefales for mindre erfarne brugere. Hent blot RPM-pakken. Installér dem fra en terminal med RPM som følger:

`rpm -i knetwork-conf-versionsnummer.rpm`

Alternativt, brug en grafisk grænseflade såsom kpackage eller installationsværktøjet i din distribution.

### Kompilering og installation

I dette tilfælde er det ikke nok at have binære filer for QT og KDE installerede, men du behøver også udviklingspakken, som inkluderar biblioteker og andre ting.

Anbefales kun for avancerede brugere. Ellers er det ikke svært at kompilere &kappname;. Følgende kommandoer skulle gøre det:

    ./configure --prefix=$(kde-config --prefix)
    make
    make install

Kommandoen `make install` skal køres som systemadministrator.

Det skulle gøre det. Skulle du støde på problemer, lad os gerne få det at vide.

## Teknisk information

I det første afsnit af kapitlet finder du en del værdifuld information om netværkshåndteringens grundlag. I det andet, beskrives alle indstillingsfiler på disken som kan ændres af &kappname;.

### Netværkshåndtering med IPv4

Dette afsnit er ikke en erstatning for yderligere foredrag om håndtering af IP-netværk. I dette appendiks finder du kun grundlæggende information for at komme i gang med at integrere maskinen i et mindre (hjemme) netværk.

For øjeblikket udføres IP-netværkshåndtering med TCP/IP version 4 (IPv4). IPv5 har aldrig været meget brugt. IPv6 forventes at udbredes i en nær fremtid. Denne håndbog er derfor baseret på den for øjeblikket mest udbredte IPv4.

En af de vigtigste informationer for at indstille en grænseflade er IP-adressen som du skal tildele grænsefladen. I fremmede netværk, f.eks. dit kontor, skal du bede netværksadministratoren om en gyldig IP-adresse til dig, eller også kan du bruge DHCP hvis det er tilgængeligt. Under alle omstændigheder, er det ikke tilladt blot at vælge en vilkårlig IP-adresse.

Hvis du vil indrette et lille eget (hjemme) netværk, bør du bruge IP-adresser i et interval som er særligt reserveret til dette formål, for at forhindre IP-adressekonflikter med det globale netværk (internettet). Adresserne i tabellen som vises nedenfor sendes ikke videre til Internet, og det er altså sikkert at bruge dem som du vil.

Naturligvis kan maskinerne senere indstilles til internetadgang ved at bruge en gateway-maskine.

Du kan frit bruge følgende adresser:

#### IP-adresser for private netværk

Klasse | Område
--- | ---
A | 10.0.0.0 til 10.255.255.255
B | 172.16.0.0 til 172.31.0.0
C | 192.168.0.0 til 192.168.255.0

For mindre netværk er adresserne som oftest bruges dem i intervallet 192.168.1.1 til 192.168.1.254. Det er nok for netværk på op til over 250 maskiner.

Desuden er netmasken oftest indstillet til 255.255.255.0, så alle disse maskiner er medlemmer i samme delnet.

Visse adresser er reserverede for specielle ting, f.eks. 0.0.0.0 og 127.0.0.1. Den første er den så kaldte standardrouter, og den anden er loopback-adressen. Den standardrouteren behøves til IP-routing.

Netværket 127.0.0.1 er reserveret for IP-trafik som kun virker på den lokale maskine. Oftest er adressen 127.0.0.1 tildelt en specialenhed, den såkaldte loopback-grænseflade, som virker som en sluttet cirkel.

En standard-gateway er en maskine som sammenkobler to forskellige netværk. Hvis du har indstillet et lille netværk, er det sandsynligt at du ønsker at alle (eller nogen) af dine maskiner er tilladt adgang til internettet. Men det er ikke direkte muligt, eftersom maskinerne bruger lokale private IP-adresser, som ikke sendes videre til internettet. Løsningen er en maskine som oversætter mellem de to forskellige netværker. Maskinen bruger mindst to grænseflader. En af dem, måske et Ethernet-kort, peger på det lokale netværk, mens det andet, måske et ISDN-kort, peger på internettet. I dette tilfælde bruger begge grænseflader forskellige IP-adresser. Maskinen udfører en såkaldt netværksadresseoversættelse (NAT, også kendt som IP-viderebefordring). For at give lokale maskiner mulighed for adgang internettet, skal du kun fortælle dem om standard-gateway, dvs den lokale IP-adresse for maskinen som er gateway-computeren.

### Indstillingsfiler

I dette afsnit finder du indstillingsfilerne som berøres af &kappname;, og hvor de findes i filsystemet for de forskellige distributioner.

#### resolv.conf

Listen med navneservere opbevares i denne fil.

##### Hvor findes resolv.conf

Platform | Udgavenummer | Sted
--- | --- | ---
Conectiva | 9.2 | /etc/resolv.conf
Debian | 3.0 | /etc/resolv.conf
Fedora Core | 1 | /etc/resolv.conf
FreeBSD | 5 | /etc/resolv.conf
Gentoo |  | /etc/resolv.conf
Mandrake | 9.2 | /etc/resolv.conf
PLD | 2.0 | /etc/resolv.conf
OpenNA | 1.0 | /etc/resolv.conf
Red Hat | 9.0 | /etc/resolv.conf
SuSE | 9.0 | /etc/resolv.conf

Filen ændres sommetider dynamisk af DSL-forbindelse, du skal altså ikke undre dig hvis filen ikke indeholder det du skrev ind når en DSL-forbindelse er oprettet.

#### hosts

I denne fil opbevares listen med kendte værter.

##### Hvor filen hosts findes

Distribution | Udgavenummer | Sted
--- | --- | ---
Conectiva | 9.0 | /etc/hosts
Debian | 3.0 | /etc/hosts
Fedora Core | 1 | /etc/hosts
FreeBSD | 5 | /etc/hosts
Gentoo |  | /etc/hosts
Mandrake | 9.2 | /etc/hosts
PLD | 2.0 | /etc/hosts
OpenNA | 1 | /etc/hosts
Red Hat | 9.0 | /etc/hosts
SuSE | 9.0 | /etc/hosts

På SuSE er det kendt at filen sommetider sorteres om af scriptet SuSEconfig. Derfor skal du ikke undre dig hvis du ikke finder den i den tilstand du forventede dig.

## Medvirkende og licens

### Medvirkende

Tak til alle som har arbejdet med &kappname;:

#### Udviklere

- Juan Luis Baptiste juan.baptiste@kdemail.net

- David Sansome me@davidsansome.com

- Carlos Garnacho garnacho@tuxerver.net

- Simon Edwards simon@simonzone.com

- Pedro Jurado Maquedo pjmelenas@biwemail.com

- Florian Fernandez florian.fernandez2@wanadoo.fr

- Unai Garro Unai.Garro@ee.ed.ac.uk

- Christoph Eckert mchristoph.eckert@t-online.de

- Jaime Torres jtorres@telecorp.net

- Alle andre som jeg har glemt at liste her: I ved hvem i er.

#### Forfattere

- Christoph Eckert: mchristoph.eckert@t-online.de

- Sean Wheller: sean@inwords.co.za

### Licens

Ophavsretten for &kappname;, i det mindste for årene 2003 og 2004, ejes af Juan Luis Baptiste: (juan.baptiste@kdemail.net).

&underFDL; &underGPL;