# Valge tasakaal

Gilles
Caulier

    caulier dot gilles at free.fr

Gerhard
Kulzer

    gerhard at kulzer dot net

DigiKami valge tasakaalu plugin kujutab endast automaatset tööriista fotode valge tasakaalu korrigeerimiseks.

KDE
Digikam

# Sissejuhatus

Valge tasakaalu määramine on üks suuremaid digikaamerate probleeme. Vanade heade aegade filmilintide korral pandi valge tasakaal paika fotolaboris. Tänapäeval peab aga vaene väike kaamera ise selgeks tegema, mis on valge ja mis must. Kui kaamera valib valgepunkti, jääb tihtipeale vari või toon valeks. Selle pluginaga saab taolisi probleeme hõlpsasti korrigeerida. Siin on terve rida parameetreid, mida timmides on võimalik saada väga hea tulemus.

Plugina aluseks on valge tasakaalu algoritm, mille autoriõigus kuulub Pawel T. Jochymile. Plugina saab käivitada pildiredaktoris menüükäsuga Parandus VärvidValge tasakaal.

## Plugina kasutamine

### Valge tasakaalu dialoog

Paremal näeb nii originaal- kui sihtpilti. Sihtpilti uuendatakse dünaamiliselt vastavalt plugina seadistuste muutmisele.

Sihtpildi alal saab kasutada punast markerit. Kui viia see mõne pildi tsooni kohale, näidatakse histogrammil püstriba, mis osutab parajasti valitud kanali värvitaseme väärtusele.

Vasakul ülal asub histogramm, mis parameetrite muutmisel dünaamiliselt uueneb. Histogramm on väga kasulik, sest see näitab sageli, et ka muidu korraliku säritusega fotodel on suurem osa pikslitest väga vähese helendusega. Nuppudega saab valida ühe kolmest värvist.

Säritus võimaldab digitaalselt muuta originaalfoto säritust. Selle suurendamine on imelihtne, paraku kaasneb sellega müra suurenemine pildil. Särituse vähendamine on mõnevõrra keerukam, sest heledaid toone ei saa põhimõtteliselt taastada. Vasakult saab toorhistogrammi lõigata mustpunkti muutes. Kui foto on udune (histogrammil on vasakul ehk mustal küljel tühi ala), on ilmselt seda võimalust mõttekas kasutada. Säritust ja mustpunkti saab ka automaatselt kohendada, kui klõpsata automaatse särituse kohandamise nupule. See määrab mustpunkti päris täpselt, kuid särituse määramise algoritmi on usutavasti võimalik veel omajagu parandada.

Väljundi kontrast sõltub parameetritest Tumedad toonid, Küllastus ja Gamma. Tumedad toonid võimaldavad tugevadada või nõrgestada tumedate toonide rolli fotol.

Foto kontrasti suurenemisel võib paraku väheneda selle värviküllastus. Ühte ületav väärtus suurendab küllastust, alla 1 jäävad väärtused kahandavad seda. Väärtus 0 annab tulemuseks mustvalge foto. Foto värviküllastuse suurendamist ei tasuks peljata. Rusikareeglina võib öelda, et mida suurem on kontrast (väiksem gamma), seda suurem peaks olema küllastus.

Järgmine valikuterühm ongi kõige peamisemad valge tasakaalu seadistused, mis määravad kolme värvikanali omavahelise suhte. Siin saab määrata värvitemperatuuri, millega pilt muutub soojemaks või külmemaks. Kõrgem temperatuur annab soojema tooni. Kolme värvikanali omavahelise suhte määramiseks on vaja seadistada kaht asja. Kuna temperatuur mõjutab peamiselt punase ja sinise kanali suhet, siis on loomulik, et teine seadistus mõjutab rohelise kanali intensiivsust.

Mainitud seadistuste ükshaaval muutmise asemel võib aga kasutada hoopis temperatuuritooni värvivalija nuppu. Klõpsa sellele nupule ja seejärel originaalpildil kohale, kust hankida väljundvärv valge tasakaalu temperatuuriseadistuse arvutamiseks. Nii arvutatakse temperatuuri ja rohelise väärtused automaatselt.

Lisaks saab valge tasakaalu määrata teatud eelnevalt määratud väärtusi valides. Valge tasakaalu temperatuuritüübid on järgmised:

Värvitemperatuur | Kirjeldus | Kelvinit
--- | --- | ---
40W | 40-vatine pirn. | 2680
200W | 200-vatine pirn, stuudiovalgus. | 3000
Päikesetõus | Päikesetõusu või -loojangu valgus. | 3200
Volfram | Volframpirn või valgus 1 tund enne loojangut või pärast koitu. | 3400
Neutraalne | Neutraalne värvitemperatuur. | 4750
Ksenoon | Ksenoonpirn. | 5000
Päike | Päikeselise päeva valgus keskpäeval. | 5500
Välklamp | Elektrooniline välklamp. | 5600
Taevas | Üldine taevavalgus. | 6500

Värvitemperatuur on lihtsustatud viis iseloomustada valgusallika spektraalseid omadusi. Kui tegelikkuses määrab valguse värvi see, milline on iga spektrikõvera punkti panus lõppväljundisse, siis ometi võib tulemust esitada ka lineaarsel skaalal. See on kasulik näiteks korrektse valge tasakaalu määramisel digifotograafias ning korrektse valgusallika tüübi määramisel ehitusoptikas. Arvesta siiski, et üht värvi valgusallikad (metameerid) võivad tunduvalt erineda valguskiirguse kvaliteedilt.

Väiksem värvitemperatuur eeldab kollakaspunasemat valgust, kõrgem temperatuur sinisemat. Päevavalgus on koidu ajal tavaliselt suhteliselt madala värvitemperatuuriga, kasvades päeva kestel. Seepärast võib olla mõistlik paigaldada elektrivalgussüsteem, mis kompenseeriks vajaduse korral päevavalgust jahedama valgusega ning nii-öelda soojendaks seda öösel. See korrigeerib ka inimesele omast tunnetust soojemate värvide osas näiteks küünlavalguses või öösel lõkke ääres. Värvitemperatuuri mõõdetakse kelvinites (K).

Ülesärituse indikaator liidab värvi, kui pikslis on enam kui üks kanal ülesäritusega, ning sa näed kombineeritud värvi valge tasakaalu tulemusena. Seda rakendatakse ainult sihtpildi eelvaatluse alal ning see ei mõjuta kuidagi lõplikku renderdamist.

Nupud Salvesta ja Laadi teevad just seda, mida nad ütlevad. Mis tahes valge tasakaalu seadistusi saab salvestada tekstifaili ja tekstifailist saab salvestusi ka laadida.

Lähtesta kõik taastab kõik filtriseadistused nende vaikeväärtustele, millele vastab neutraalne valge tasakaal. (Tähelepanu! Isegi neutraalne tasakaal võib erineda sinu algse foto tasakaalust. Salvestamise korral muudetakse originaalpildi valge tasakaalu.)

## Plugin tegevuses

Siin on näha valge tasakaalu korrigeerimine värvifotol, mis on tehtud keskpäeval kaameraga Olympus C3000Z. Värvitemperatuur on sellel helesinise tooniga. Kaamera on vaikimisi kasutanud automaatset säritust. Valge tasakaalu korrigeeritakse värvitemperatuuriga Päike. Säritus on muutmata. Originaalpilt on (1), korrigeeritud pilt (2).

### Valge tasakaalu tööriist tegevuses