<chapter id="what-is-kde">
<chapterinfo
><date
>2002-01-18</date
> <releaseinfo
>3.00.00</releaseinfo
> </chapterinfo>
<title
>Šta je <acronym
>KDE</acronym
>?</title>
<anchor id="whatiskde"/>

<sect1 id="what-is-kde-introduction">
<title
>Šta je <acronym
>KDE</acronym
>?</title>

<para
><acronym
>KDE</acronym
> je okruženje radne površi. Drugim rečima, <acronym
>KDE</acronym
> je zbirka programa, tehnologija i dokumentacije namenjenih olakšavanju rada korisnicima računara. <acronym
>KDE</acronym
> cilja na unix radne stanice, pružajući mrežnu prozirnost i savremenu filozofiju rada. </para>

<para
><acronym
>KDE</acronym
> stvara međunarodna grupa softverskih inženjera. Njihov glavni cilj u razvoju slobodnog softvera jeste obezbeđivanje softvera visokog kvaliteta kojim će korisnik lako kontrolisati svoje računarske resurse.</para>

<para
><acronym
>KDE</acronym
> teži da ispuni potrebu za radnom površi na unix radnim stanicama, lakom za upotrebu, sličnom onima na MacOS‑u ili Windowsu. <acronym
>KDE</acronym
> ispunjava zahteve korisnika za predusretljivim radnim okruženjem, što postiže na sledeće načine: poboljšana međuprogramska komunikacija, prožimanje komponentama, uopšteno prevlačenje i ispuštanje, ujednačen izgled i osećaj, i još mnogo toga. Stoga, <acronym
>KDE</acronym
> nudi više od tradicionalnih unix menadžera prozora.</para>

<para
>Stabilnost, rastegljivost i otvorenost, kvaliteti su koji Unix već mnoge godine čine nezaobilaznim izborom softverskih profesionalaca. <acronym
>KDE</acronym
> gradi nad ovom izvrsnom osnovom, donoseći nove, preko potrebne kvalitete: upotrebljivost i predusretljivost prema korisnicima, i lepotu! <acronym
>KDE</acronym
> je bio prvi, i ostaje istureni činilac u donošenju ovih kvaliteta na Unix. Na taj način, pored primamljivosti za serverske i naučno-istraživačke primene, Unix postaje atraktivan i kao radna površ.</para>

<para
>Bez Unixa Internet ne bi postojao, ili bi bar bio nesagledivo drugačijeg obličja. Unix se, međutim, dugo nije osvrtao na potrebe prosečnog korisnika računara. Ovo je utoliko veća šteta time što je nekoliko izvedbi Unixa (<ulink url="http://www.linux.org"
>Linux</ulink
>, <ulink url="http://www.freebsd.org"
>FreeBSD</ulink
>, <ulink url="http://www.netbsd.org"
>NetBSD</ulink
>, itd.) slobodno dostupno preko Interneta, sve izvanrednog kvaliteta i stabilnosti. </para>

</sect1>

<sect1 id="what-is-kde-the-desktop">
<title
><acronym
>KDE</acronym
> kao okruženje radne površi</title>

<para
>U sadejstvu sa slobodnim izvedbama Unixa, <acronym
>KDE</acronym
> pruža otvorenu i potpuno slobodnu platformu za računarstvo radne površi, bilo kod kuće ili na poslu.</para>

<para
>Ova platforma je svakome besplatno dostupna, sa sve izvornim kôdom koji svako može prepravljati.</para>

<para
>Dok prostora za poboljšanja nikad neće manjkati, verujemo da smo već razvili održivu alternativu nekim danas češće prisutnim, komercijalnim operativnim sistemima i radnim površima. Nadamo se da će sadejstvo Unixa i <acronym
>KDE‑a</acronym
> napokon pružiti prosečnom korisniku otvoreno, pouzdano, stabilno, i od monopola slobodno računarstvo, u kakvom već godinama uživaju računarski profesionalci širom sveta. </para>

</sect1>

<sect1 id="what-is-kde-the-development-framework">
<title
><acronym
>KDE</acronym
> kao radni okvir za razvoj programa</title>

<para
><acronym
>KDE</acronym
> je usredsređen na potrebe korisnika, ali se očigledno ovaj cilj lakše postiže pružanjem najboljih alatki programerima. Kôd <acronym
>KDE‑a</acronym
> sadrži, i stiže sa nekim od najboljih razvojnih tehnologija savremenog računarskog doba.</para>

<para
>Pisanje programa na osnovi Unix/X11 bilo je vrlo mučan i radno zahtevan proces. <acronym
>KDE</acronym
> uviđa da je računarska platforma dobro tačno toliko koliko prvoklasnih programa stavlja na raspolaganje korisnicima te platforme.</para>

<para
><acronym
>KDE</acronym
> otelotvoruje nove tehnologije u DCOP‑u i k‑delovima, koje ostvaruju model i tehniku komponentalnih dokumenata. Zajedno sa celokupnim programskim sučeljem <acronym
>KDE</acronym
> biblioteka, DCOP i k‑delovi su neposredna konkurencija drugim sličnim tehnologijama, poput Microsoftovih MFC/COM/ActiveX. Izvanredan kvalitet i visoka prefinjenost <acronym
>KDE‑ovog</acronym
> sučelja za programiranje (API‑ja) omogućava programerima da se posvete originalnim i zanimljivim problemima, umesto da „pronalaze toplu vodu“.</para>

</sect1>

<sect1 id="what-is-kde-the-office-suite">
<title
><acronym
>KDE</acronym
> kao svita kancelarijskih programa</title>

<para
>U svom trenutnom obličju, pored ključnih komponentalnih programa radne površi, <acronym
>KDE</acronym
> pruža i zbirku kancelarijskih programa okupljenih pod nazivom <application
>KOffice</application
>.</para>

<para
><application
>KOffice</application
> se zasniva na <acronym
>KDE</acronym
> tehnologijama DCOP‑a i k‑delova. Trenutno sadrži: obrađivač teksta s mogućnostima stonog izdavaštva (<application
>KWord</application
>), program za tabelarni račun (<application
>KSpread</application
>) i prateći crtač dijagrama (<application
>K‑grafikon</application
>), program za prezentacije (<application
>KPresenter</application
>), i program za vektorsko crtanje (<application
>Kontura</application
>). Njih povezuje radni prostor <application
>KOfficea</application
>, integrisana školjka koja olakšava sadejstvo između navedenih komponenata. Dopunskim programima mogu se smatrati i klijent e‑pošte, čitač vesti, i moćni PIM (menadžer ličnih podataka — organizator).</para>

<para
>Dok su neke od komponenti još uvek u alfa‑razvoju, druge su već krajnje moćne. Na primer, <application
>KPresenter</application
>, program za prezentacije, uspešno je upotrebljen za predstavljanje <acronym
>KDE‑a</acronym
> na 5. međunarodnom kongresu Linuxa u Kelnu, Nemačka. </para>

<para
>Rado vas pozivamo da <ulink url="http://www.kde.org"
>saznate više o <acronym
>KDE‑u</acronym
></ulink
> i <ulink url="http://koffice.kde.org"
><application
>KOfficeu</application
></ulink
>.</para>

</sect1>
</chapter>

