<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE article PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.2-Based Variant V1.1//EN"
"dtd/kdex.dtd" [
<!ENTITY % addindex "IGNORE">
<!ENTITY % Serbian "INCLUDE"
> <!-- change language only here -->
]>

<article lang="&language;">
<articleinfo>
<title
>Држава (регија) и језик</title>
<authorgroup>
<author
><personname
><firstname
>Мајк</firstname
> <surname
>Мекбрајд</surname
></personname
> &Mike.McBride.mail;</author>
<author
><personname
><firstname
>Кришна</firstname
> <surname
>Татенени</surname
></personname
> &Krishna.Tateneni.mail;</author>
<othercredit role="translator"
><firstname
>Драган</firstname
><surname
>Пантелић</surname
><affiliation
><address
><email
>falcon-10@gmx.de</email
></address
></affiliation
><contrib
>превод</contrib
></othercredit
> 
 </authorgroup>

	  <date
>2010-08-19</date>
	  <releaseinfo
>4.5</releaseinfo>

	  <keywordset>
		<keyword
>КДЕ</keyword>
		<keyword
>Системске поставке</keyword>
		<keyword
>локалитет</keyword>
		<keyword
>држава</keyword>
		<keyword
>језик</keyword>
	  </keywordset>
</articleinfo>

<sect1 id="locale">
<title
>Држава (регија) и језик</title>

<para
>Овај модул Системских поставки <acronym
>КДЕ‑а</acronym
> омогућава вам прилагођавање опција које зависе од дела света у ком живите. Модул се састоји од пет језичака, од којих је сваки детаљно описан секцијама које следе.</para>

<para
>У већини случајева можете једноставно изабрати државу и језик, а остале опције ће бити постављене прикладно томе.</para>

<para
>Испод језичака овог модула можете видети преглед дејства поставки. Поред позитивних и негативних бројева, видећете пример вредности позитивних и негативних новчаних износа, дугих и кратких датума, и времена. Како мењате поставке, преглед показује дејство измена и пре него што их примените.</para>

<sect2 id="locale-locale">
<title
>Локалитет</title>

<para
>При врху под овим језичком можете изабрати жељену државу или регију.</para>

<para
>Кад кликнете на <guilabel
>измени...</guilabel
>, искаче дијалог који набраја државе по групама. Избором једне од регија добићете списак држава под њоме груписане.</para>

<para
>Поставке за бројеве, новац, датум и време биће аутоматски пребачене на одговарајуће вредности.</para>

<para
>Већи део овог језичка заузима списак свих доступних језика. Сучеља <acronym
>КДЕ</acronym
> програма ће бити на првом језику са списка који буде доступан за дати програм. Ако првог језика нема, покушава се с другим, итд.</para>

<para
>Дугмадима лево можете премештати истакнути језик нагоре и надоле.</para>

<para
>Кликните на дугме <guibutton
>Додај језик</guibutton
> да додате нови језик на списак. Ако је тај језик већ на списку, биће премештен на врх.</para>

<para
>Ако је понуђен само амерички енглески, то значи да ниједан други језик није инсталиран. </para>

<note
><para
>Имајте у виду да неки програми и њихова документација можда нису преведени на изабрани језик. У том случају ће аутоматски спасти на амерички енглески.</para
></note>
<note
><para
>Поставке језика и државе (регије) међусобно су независне. Промена језик <emphasis
>не</emphasis
> доводи аутоматски до промене формата бројева, датума, итд. за дату државу или регију.</para
></note>
</sect2>

<sect2 id="locale-numbers">
<title
>Бројеви</title>

<para
>На овој страници можете поставити опције за приказ бројева. Подразумеване вредности су аутоматски изабране на основу избора државе.</para>

<para
>У поље <guilabel
>Децимални симбол:</guilabel
> можете унети знак за одвајање децималног од целог дела броја. Можете задати било који знак, а најчешће коришћени су <userinput
>.</userinput
> и <userinput
>,</userinput
>.</para>

<para
>Слично, можете изабрати знак раздвајач за груписање хиљада у бројевима. Ако нема никаквог знака, па ни размака, онда хиљаде неће бити раздвајане.</para>

<para
>У наредна два поља задају се знакови префикса за позитивне и негативне бројеве засебно. На пример, подразумевано за српски је да су позитивни бројеви без префикса, а да испред негативних стоји <userinput
>-</userinput
>.</para>

<para
>Бројчаником <guilabel
>Децимална места:</guilabel
> можете одредити број приказаних децимала у бројевним вредностима, тј. број цифара <emphasis
>после</emphasis
> раздвајача децимала.</para>

<para
>Падајући списак <guilabel
>Скуп цифара:</guilabel
> представља скупове цифара које се могу користити уместо основних арапских у приказу бројева. Ако изаберете скуп цифара различит од арапског, биће примењен само на бројеве у језичком контексту који допушта тај скуп (нпр. арапско-индијске цифре у програму преведеном на арапски језик), док ће се арапске цифре и даље користити свуда другде.</para>

<para
>За новчане вредности, раздвајач децимала и хиљада, број децималних места и скуп цифара постављају се засебно, под језичком <guilabel
>Новац</guilabel
>.</para>
</sect2>

<sect2 id="locale-money">

<title
>Новац</title>

<para
>Од регије до регије, конвенције за новчане износе могу се разликовати од оних за опште бројеве. Подразумеване поставке вероватно ће сасвим одговарати.</para>

<para
>Знак или ниска за представљање симбола валуте заснована је на тренутно изабраној држави. Раздвајачи децимала и хиљада, број децималних места и скуп цифара, делују на новчане вредности као и на опште бројеве.</para>

<para
>И за позитивне и за негативне новчане износе можете одредити да ли се симбол валуте појављује испред или иза бројчане вредности, и како се знак вредности издваја у приказу. Запазите да се као знаци за новчане износе користе исти симболи као и за опште бројеве.</para>

<para
>Ако је попуњена кућица <guilabel
>Валута у префиксу</guilabel
>, симбол валуте јавља се испред бројчане вредности. Ако је кућица празна, симбол валуте следи за бројчаном вредношћу.</para>

<para
>Постоји пет избора за начин на који се новчани износ представља:</para>
<itemizedlist>
<listitem
><para
>Опција <guilabel
>у заградама</guilabel
> приказује бројчану вредност омотану паром заграда.</para
></listitem>
<listitem
><para
>Опција <guilabel
>пре износа новца</guilabel
> приказује знак испред бројчане вредности, али после симбола валуте, ако је присутан.</para
></listitem>
<listitem
><para
>Опција <guilabel
>после износа новца</guilabel
> приказује знак после бројчане вредности, али испред симбола валуте, ако је присутан.</para
></listitem>
<listitem
><para
>Опција <guilabel
>пре новца</guilabel
> приказује знак испред бројчане вредности, као и испред симбола валуте, ако је присутан.</para
></listitem>
<listitem
><para
>Опција <guilabel
>после новца</guilabel
> приказује знак после бројчане вредности, као и после симбола валуте, ако је присутан.</para
></listitem>
</itemizedlist>

</sect2>

<sect2 id="locale-datetime">
<title
>Време и датум</title>

<para
>Ако желите да користите неки други календарски систем уместо грегоријанског, можете га изабрати из првог падајућег списка.</para>

<para
>Наредна опција задаје коришћење „нове ере“ (не., пне.) уместо „хришћанске ере“ (лг., пХ.).</para>

<para
>Исто тако, ако бројеве у нискама датума и времена треба исписивати неким цифрама уместо арапских, жељени скуп цифара може се изабрати из другог падајућег списка.</para>

<para
>Остатак ове странице даје поља за време и дуги и кратки датум, у које можете уписати форматску ниску која одређује начин на који се време и датуми представљају.</para>

<para
>Осим специјалних кодова описаних ниже, сви остали знакови у форматској ниски приказују се дословно. Специјални кодови састоје се од знака <parameter
>%</parameter
> за којим следи још један знак, по следећем списку:</para>

<itemizedlist>
<listitem
><para
>Кодови формата времена:</para>
  <itemizedlist>

  <listitem
><para
><parameter
>ЧЧ</parameter
> — 24‑часовни сат, увек са две цифре (00 до 23).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>чЧ</parameter
> — 24‑часовни сат, с једном или две цифре (0 до 23).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>ПЧ</parameter
> — (велико прво слово) 12‑часовни сат, увек са две цифре (01 до 12).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>pH</parameter
> — (мало прво слово) 12‑часовни сат, с једном или две цифре (1 до 12).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>ММ</parameter
> — минут, увек са две цифре (00 до 59).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>СС</parameter
> — секунда, увек са две цифре (00 до 59).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>АМПМ</parameter
> — англосаксонско „~!/am/“ или „~!/pm/“ у зависности од доба дана. Корисно уз <parameter
>ПЧ</parameter
> или <parameter
>пЧ</parameter
>.</para
></listitem>
  </itemizedlist>
</listitem>

<listitem
><para
>Кодови формата датума:</para>
  <itemizedlist>
  <listitem
><para
><parameter
>ГГГГ</parameter
> — година са четири цифре.</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>ГГ</parameter
> — година са две цифре.</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>ММ</parameter
> — месец, увек са две цифре (01 до 12).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>мМ</parameter
> — месец, с једном или две цифре (1 до 12).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>МЕСЕЦ</parameter
> — назив месеца.</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>КРАТМЕСЕЦ</parameter
> — скраћени назив месеца.</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>ДД</parameter
> — дан у месецу, увек са две цифре (01 до 31).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>дД</parameter
> — дан у месецу, с једном или две цифре (1 до 31).</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>ДАН</parameter
> — назив дана у седмици.</para
></listitem>
  <listitem
><para
><parameter
>КРАТДАН</parameter
> — скраћени назив дана у седмици.</para
></listitem>
  </itemizedlist>
</listitem>
</itemizedlist>

<para
>На крају, дата су четири падајућа списка из којих можете изабрати први дан седмице у својој држави, први и последњи радни дан у седмици, и дан за верске обичаје.</para>

</sect2>
<sect2 id="locale-other">
<title
>Остало</title>
<para
>Са падајућег списка <guilabel
>Формат папира:</guilabel
> можете изабрати подразумевани формат папира.</para>

<para
>Избор имеђу метричких и англосаксонских мерних јединица можете начинити у падајућем списку <guilabel
>Систем мера:</guilabel
>.</para>

</sect2>

</sect1>
</article>
