#####################################################################
# Træningsfil udviklet af
# Gunther Strube,  gstrube@tiscali.dk og
# Anja Lysholm, anjal@danbbs.dk, April-Juli 2002
#
# Baseret på:
# "Lær maskinskrivning i Folke- og Ungdomsskolen"
#    Kamma Jensen & Jytte Møller
#    ISBN 87-17-02200-2
#
# Program udviklet af Håvard Frøiland
#####################################################################

# Lektion 1.
Lektion 1. Grundstilling: asdf og jklæ
fff jjj fff jjj fff jjj fff jjj fff jjj fff jjj fff jjj
ddd kkk ddd kkk ddd kkk ddd kkk ddd kkk ddd kkk ddd kkk
fff jjj ddd kkk fff jjj ddd kkk fff jjj ddd kkk fff jjj
fff jjj ddd kkk fff jjj ddd kkk fff jjj ddd kkk fff jjj
fjdk fjdk fjdk fjdk fjdk fjdk fjdk fjdk fjdk fjdk fjdk
aaa æææ aaa æææ aaa æææ aaa æææ aaa æææ aaa æææ aaa æææ
sss lll sss lll sss lll sss lll sss lll sss lll sss lll
aaa æææ sss lll aaa æææ sss lll aaa æææ sss lll aaa æææ
aaa æææ sss lll aaa æææ sss lll aaa æææ sss lll aaa æææ
aæsl aæsl aæsl aæsl aæsl aæsl aæsl aæsl aæsl aæsl aæsl
aæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæ
aæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæ
lak kaj sæd fæl aks las dæk sad læk sæl sal dal jas
lak kaj sæd fæl aks las dæk sad læk sæl sal dal jas
lak kaj sæd fæl aks las dæk sad læk sæl sal dal jas
laks skal kald skaf kaja saks sjæl klæd slæk fjas kælk
laks skal kald skaf kaja saks sjæl klæd slæk fjas kælk
laks skal kald skaf kaja saks sjæl klæd slæk fjas kælk
falsk sjask skala flæsk skjald afkald lakaj kajak aflad
falsk sjask skala flæsk skjald afkald lakaj kajak aflad
falsk sjask skala flæsk skjald afkald lakaj kajak aflad
sæk kæd alf læs kala lajka affald sjakal kasak jaffa
sæk kæd alf læs kala lajka affald sjakal kasak jaffa
sæk kæd alf læs kala lajka affald sjakal kasak jaffa

# Lektion 2.
# (venstre 3 finger; fra 'd' til 'e' og 'd' til 'c')
# (venstre 2. finger; fra 'f' til 'b')
Lektion 2. Nye bogstaver: ecb
fbf fbf fbf fbf fbf fbf fbf fbf fbf fbf fbf fbf
dcd dcd dcd dcd dcd dcd dcd dcd dcd dcd dcd dcd
ded ded ded ded ded ded ded ded ded ded ded ded
fff jjj ddd kkk fff jjj ddd kkk fff jjj ddd kkk fff jjj
aaa æææ sss lll aaa æææ sss lll aaa æææ sss lll aaa æææ
fjdkslaæ fjdkslaæ fjdkslaæ fjdkslaæ fjdkslaæ fjdkslaæ
abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef
abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef
abcdfe abcdfe abcdfe abcdfe abcdfe abcdfe abcdfe abcdfe
bede bjælke bakke bede bjælke bakke bede bjælke bakke
bede bjælke bakke bede bjælke bakke bede bjælke bakke
bede bjælke bakke bede bjælke bakke bede bjælke bakke
celle decca bjælde celle decca bjælde celle decca bjælde
celle decca bjælde celle decca bjælde celle decca bjælde
celle decca bjælde celle decca bjælde celle decca bjælde
beklæde daske kælk beklæde daske kælk beklæde daske kælk
beklæde daske kælk beklæde daske kælk beklæde daske kælk
beklæde daske kælk beklæde daske kælk beklæde daske kælk
kalde ballade blæse kalde ballade blæse kalde ballade blæse
kalde ballade blæse kalde ballade blæse kalde ballade blæse
kalde ballade blæse kalde ballade blæse kalde ballade blæse

# Lektion 3.
# (venstre 2. finger; fra 'f' til 'g')
# (højre 2. finger; fra 'j' til 'h')
# (højre 3. finger; fra 'k' til 'i')
Lektion 3. Nye bogstaver: ghi
fgf fgf fgf fgf fgf fgf fgf fgf fgf fgf fgf fgf
jhj jhj jhj jhj jhj jhj jhj jhj jhj jhj jhj jhj
kik kik kik kik kik kik kik kik kik kik kik kik
ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl
ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl
ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl
hagl cif hagl cif hagl cif hagl cif hagl cif hagl cif
sled bæk sled bæk sled bæk sled bæk sled bæk sled bæk
illegal kaglede silkeslag illegal kaglede silkeslag
illegal kaglede silkeslag illegal kaglede silkeslag
illegal kaglede silkeslag illegal kaglede silkeslag
chik check hellas chik check hellas chik check hellas
chik check hellas chik check hellas chik check hellas
chik check hellas chik check hellas chik check hellas
cecilia klike skik cecilia klike skik cecilia klike skik
cecilia klike skik cecilia klike skik cecilia klike skik
cecilia klike skik cecilia klike skik cecilia klike skik
fjeld æsel fjeld æsel fjeld æsel fjeld æsel fjeld æsel
fjeld æsel fjeld æsel fjeld æsel fjeld æsel fjeld æsel
hib kage hib kage hib kage hib kage hib kage hib kage
hib kage hib kage hib kage hib kage hib kage hib kage

# Lektion 4.
# (højre 2. finger; fra 'j' til 'n')
# (højre 2. finger; fra 'j' til 'm')
# (højre 4. finger; fra 'l' til 'o')
Lektion 4. Nye bogstaver: mno
jmj jmj jmj jmj jmj jmj jmj jmj jmj jmj jmj jmj
jnj jnj jnj jnj jnj jnj jnj jnj jnj jnj jnj jnj
lol lol lol lol lol lol lol lol lol lol lol lol
abcdefghi abcdefghi abcdefghi abcdefghi abcdefghi abcdefghi
abcdefghi abcdefghi abcdefghi abcdefghi abcdefghi abcdefghi
jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno
jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno jklmno
jklmon jklmon jklmon jklmon jklmon jklmon jklmon jklmon
modesag mad film modesag mad film modesag mad film
modesag mad film modesag mad film modesag mad film
modesag mad film modesag mad film modesag mad film
nominel bon nælden nominel bon nælden nominel bon nælden
nominel bon nælden nominel bon nælden nominel bon nælden
nominel bon nælden nominel bon nælden nominel bon nælden
mon han kan komme i dag
de kom med den falske seddel
mon de ikke nok kan skaffe dem
benene kan ikke holde
mona og lise kan sælge fisk
officiel node olie officiel node olie officiel node olie
officiel node olie officiel node olie officiel node olie
officiel node olie officiel node olie officiel node olie

# Lektion 5.
# (højre 5. finger; fra 'a' til 'q')
# (højre 2. finger; fra 'f' til 'r')
# (venstre 5. finger; fra 'æ' til 'p')
Lektion 5. Nye bogstaver: pqr
æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ æpæ
aqa aqa aqa aqa aqa aqa aqa aqa aqa aqa aqa aqa
frf frf frf frf frf frf frf frf frf frf frf frf
abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef
ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl
mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr
mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr
mnoprq mnoprq mnoprq mnoprq mnoprq mnoprq mnoprq mnoprq
hep bask celle min jord fange hep bask celle min jord fange
hep bask celle min jord fange hep bask celle min jord fange
program penge pap program penge pap program penge pap
program penge pap program penge pap program penge pap
program penge pap program penge pap program penge pap
rom reklame cirkel rom reklame cirkel rom reklame cirkel
rom reklame cirkel rom reklame cirkel rom reklame cirkel
rom reklame cirkel rom reklame cirkel rom reklame cirkel
der kom de fire drenge fra kolding
i denne gade bor lone helmer
der er med i ceremonien
jeg bad dem komme om morgenen
pigerne gik i biografen
drengene spillede fodbold
forskellige mere eller mindre komplicerede maskiner
forskellige mere eller mindre komplicerede maskiner
forskellige mere eller mindre komplicerede maskiner

# Lektion 6.
# (højre 4. finger; fra 's' til 'w')
# (højre 2. finger; fra 'f' til 't')
# (højre 2. finger; fra 'f' til 'v')
# (venstre 2. finger; fra 'j' til 'u')
Lektion 6. Nye bogstaver: tuvw
ftf ftf ftf ftf ftf ftf ftf ftf ftf ftf ftf ftf
juj juj juj juj juj juj juj juj juj juj juj juj
fvf fvf fvf fvf fvf fvf fvf fvf fvf fvf fvf fvf
sws sws sws sws sws sws sws sws sws sws sws sws
abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef
ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl
mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr
pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw
pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw pqrstuvw
pqrstuwv pqrstuwv pqrstuwv pqrstuwv pqrstuwv pqrstuwv
stroppetur stopur slutspurt stroppetur stopur slutspurt
stroppetur stopur slutspurt stroppetur stopur slutspurt
stroppetur stopur slutspurt stroppetur stopur slutspurt
vejr vrangen savne vejr vrangen savne vejr vrangen savne
vejr vrangen savne vejr vrangen savne vejr vrangen savne
vejr vrangen savne vejr vrangen savne vejr vrangen savne
lær de unge hvordan de skal tænke
ikke hvad de skal tænke
hvor alle tænker det samme
er der ikke nogen der tænker ret meget
den tænker ikke godt som ikke tænker en gang til
wigwam wienerbarn wigwam wienerbarn wigwam wienerbarn
wigwam wienerbarn wigwam wienerbarn wigwam wienerbarn
wigwam wienerbarn wigwam wienerbarn wigwam wienerbarn

# Lektion 7.
# (højre 5. finger; fra 'a' til 'z')
# (højre 4. finger; fra 's' til 'x')
# (venstre 2. finger; fra 'j' til 'y')
# (venstre 5. finger; fra 'æ' til 'ø')
Lektion 7. Nye bogstaver: zxyø
sxs sxs sxs sxs sxs sxs sxs sxs sxs sxs sxs sxs
jyj jyj jyj jyj jyj jyj jyj jyj jyj jyj jyj jyj
aza aza aza aza aza aza aza aza aza aza aza aza
æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ æøæ
stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw
stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw
xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø
xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø
husk juble dele quilte dompap waggon vaccine xerografi
husk juble dele quilte dompap waggon vaccine xerografi
bordeaux xylofon xeroform bordeaux xylofon xeroform
bordeaux xylofon xeroform bordeaux xylofon xeroform
bordeaux xylofon xeroform bordeaux xylofon xeroform
lyd nyse tyde fryse skyde lyd nyse tyde fryse skyde
lyd nyse tyde fryse skyde lyd nyse tyde fryse skyde
lyd nyse tyde fryse skyde lyd nyse tyde fryse skyde
zebra zink zar zulu zone zebra zink zar zulu zone
zebra zink zar zulu zone zebra zink zar zulu zone
zebra zink zar zulu zone zebra zink zar zulu zone
han glemte xylofonen i bussen
de spillede bezique hele aftenen
else har min cykellygte
han hentede sin søn ved skolen
cement er et vigtigt materiale
jeg har læst din artikel
børsen sønner tømme ønske gløde skønne følge rømme
børsen sønner tømme ønske gløde skønne følge rømme
børsen sønner tømme ønske gløde skønne følge rømme

# Lektion 8.
# (højre 3. finger; fra 'k' til ',')
# (højre 4. finger; fra 'l' til '.')
# (højre 5. finger; fra 'æ' til 'å')
# (højre 5. finger; fra 'æ' til '-')
Lektion 8. Nye bogstaver: å,.-
æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ æåæ
k,k k,k k,k k,k k,k k,k k,k k,k k,k k,k k,k k,k
l.l l.l l.l l.l l.l l.l l.l l.l l.l l.l l.l l.l
æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ æ-æ
abcdef ghijkl mnopqr stuvwx abcdef ghijkl mnopqr stuvwx
yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.-
yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.- yzæøå,.-
aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz
emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw,
cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø
gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx-
åben låge måske åben låge måske åben låge måske
åben låge måske åben låge måske åben låge måske
åben låge måske åben låge måske åben låge måske
der var mange mennesker på gaden, selv om det regnede.
der var mange mennesker på gaden, selv om det regnede.
der var mange mennesker på gaden, selv om det regnede.
hunden var tolv år gammel,
vi skal på skovtur på søndag,
else-marie kan ikke komme med,
næste week-end er vi ikke hjemme,
vi får gæster i påsken,
de skal ikke flyve før på lørdag.
jeg har ringet - men der var ingen, der svarede.
jeg har ringet - men der var ingen, der svarede.
jeg har ringet - men der var ingen, der svarede.
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-

# Lektion 9.
Lektion 9. Repetition og øvelser 1
abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef abcdef
ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl ghijkl
mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr mnopqr
stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw stuvw
xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø xyzæø
å,.- å,.- å,.- å,.- å,.- å,.- å,.- å,.- å,.- å,.- å,.-
og i at det en den til er de af på var han der så med ikke
og i at det en den til er de af på var han der så med ikke
æblerne var sure som citroner - de var slet ikke modne
æblerne var sure som citroner - de var slet ikke modne
æblerne var sure som citroner - de var slet ikke modne
næsten lige nu,
vi viser frem,
jorden er rund,
vi løber med,
kommer han snart,
vejen var meget lang,
nu er det sent,
hun deres også skal alle kunne kommer sin hans meget mange
hun deres også skal alle kunne kommer sin hans meget mange
vi regner med at høre fra dig en af de nærmeste dage
vi regner med at høre fra dig en af de nærmeste dage
vi regner med at høre fra dig en af de nærmeste dage
de eneste, som aldrig begår fejl,
er de, som aldrig gør noget
lysten driver værket,
når værket ikke fordriver lysten
har man meget, så går det til
har man lidet, så slår det til

# Lektion 10.
Lektion 10. Repetition og øvelser 2
abc def ghi jkl mno pqr stu vwx yzæøå, .-
bkjc ræzs bkjc ræzs bkjc ræzs bkjc ræzs bkjc ræzs
dmle tåøu dmle tåøu dmle tåøu dmle tåøu dmle tåøu
fong v.,w fong v.,w fong v.,w fong v.,w fong v.,w
hipa xy-q hipa xy-q hipa xy-q hipa xy-q hipa xy-q
det er dejligt vejr i dag, jeg vil gå en tur langs stranden
det er dejligt vejr i dag, jeg vil gå en tur langs stranden
her ned store lille du gik ville må bliver få eller sagde
her ned store lille du gik ville må bliver få eller sagde
adskille bestyre censor disk eksempel frimærke grammatik
adskille bestyre censor disk eksempel frimærke grammatik
adskille bestyre censor disk eksempel frimærke grammatik
sig ikke alt, hvad du ved - men vid alt, hvad du siger
hemmeligheden ved at kede er at sige alt
selv det sværeste kan siges nemt - men det er svært
selv det nemmeste kan siges svært - og det er nemt
nok under tid går måtte have være dog mig sine noget derfor
nok under tid går måtte have være dog mig sine noget derfor
handicap ingeniør juice kladde lektier myndig niveau
handicap ingeniør juice kladde lektier myndig niveau
handicap ingeniør juice kladde lektier myndig niveau

# Lektion 11.
Lektion 11. Repetition og øvelser 3
adbcef adbcfe adbecf adbecf adbefc adbfce adbfec
gjhikl gjhilk gjhkil gjhkli gjhlik gjhlki
mpnoqr mpnorq mpnqor mpnqro mpnroq mpnrqo
for men vi som sig har jeg om et da havde nu ved fra kan
for men vi som sig har jeg om et da havde nu ved fra kan
tiden er gået hurtigt,
i denne side af vejen,
han har penge,
det begyndte godt,
vandet er meget koldt,
må vi være længe oppe,
der er røde køer på marken,
det går nok denne gang.

# Lektion 12.
Lektion 12. Repetition og øvelser 4
abc def ghi jkl mno pqr vwx yzæ øå, .-
abc def ghi jkl mno pqr vwx yzæ øå, .-
fik jo kun vil mod godt se dag andre gamle hele lige år
fik jo kun vil mod godt se dag andre gamle hele lige år
olympiade pjece quilte refleks samfund tempo union
olympiade pjece quilte refleks samfund tempo union
olympiade pjece quilte refleks samfund tempo union
ordet introduktion er et fremmedord, der som så mange
andre stammer fra latin - det betyder indledning eller
præsentation - et kursus kan starte med introduktions-
dage - et musikstykkes første sats kaldes ofte intro-
duktion - det første brev angående en sag benævnes in-
troduktionsskrivelse.

# Lektion 13.
Lektion 13. Repetition og øvelser 5
abcd efgh ijkl mnop qrst uvwx yzæø å,.-
abcd efgh ijkl mnop qrst uvwx yzæø å,.-
stor komme gå gennem os frem alt smart stod endnu hver helt
stor komme gå gennem os frem alt smart stod endnu hver helt
aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz
emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw,
lidt selv denne igen været hvad mand nogle end hen hundrede
lidt selv denne igen været hvad mand nogle end hen hundrede
et koncept er en slags kladde, som skrives, hvis man ikke
er helt sikker på den endelige udforming af et skriftligt
arbejde - kommer man til at skrive forkert, kan man bare
strege ud og derefter skrive videre - konceptet betragtes
som grundlag for en renskrift, f.eks. kladde til et brev.

# Lektion 14.
Lektion 14. Repetition og øvelser 6
abcd efgh ijkl mnop qrst uvwx yzæø å,.-
abcd efgh ijkl mnop qrst uvwx yzæø å,.-
varme walkietalkie xero yoga zenit ækvator ørken ådsel
varme walkietalkie xero yoga zenit ækvator ørken ådsel
varme walkietalkie xero yoga zenit ækvator ørken ådsel
cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø
gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx-
ingen ja sammen uden blive mere dens gang min ad anden sit
ingen ja sammen uden blive mere dens gang min ad anden sit
ordet manuskript stammer fra latin og betyder egentlig
håndskrift - det bruges nu også som en maskinskrevet tekst,
specielt om en forfatters arbejde i den form, hvori det
afleveres til forlægger eller trykkeri - det trykte eller
maskinskrevne materiale, der skal afskrives, kaldes også
et manuskript.

# Lektion 15.
Lektion 15. Repetition og øvelser 7
abcde fghij klmno pqrst uvwxy zæøå, .-
abcde fghij klmno pqrst uvwxy zæøå, .-
tog bedes jorden blevet både gerne vand dage folk ny først
tog bedes jorden blevet både gerne vand dage folk ny først
fong v.,w fong v.,w fong v.,w fong v.,w fong v.,w
hipa xy-q hipa xy-q hipa xy-q hipa xy-q hipa xy-q
anden læge land sidste således del dig ellers fordi aldrig
anden læge land sidste således del dig ellers fordi aldrig
der er forskellige teorier om, hvordan jazzen er opstået -
ingen af disse teorier kan dog bevises - nogle mener, at
jazzen er resultatet af et møde mellem afrikansk og euro-
pæisk kultur, andre går ud fra, at denne musikform er
startet, da en ny befolkningsgruppe, som ikke var hæmmet
af en ensrettet, akademisk tradition, begyndte at spille
og efterhånden fandt ud af at gøre det på en ny og hidtil
uprøvet måde.

# Lektion 16.
Lektion 16. Repetition og øvelser 8
abcde fghij klmno pqrst uvwxy zæøå, .-
abcde fghij klmno pqrst uvwxy zæøå, .-
først vandet hvis ser sted ligger næsten får hr. samme før
først vandet hvis ser sted ligger næsten får hr. samme før
bkjc ræzs bkjc ræzs bkjc ræzs bkjc ræzs bkjc ræzs
dmle tåøu dmle tåøu dmle tåøu dmle tåøu dmle tåøu
hjem dette disse ude lå langt mellem undskylde små tilbage
hjem dette disse ude lå langt mellem undskylde små tilbage
der er ingen tvivl om, at forældres indflydelse på
deres børns valg af erhverv kan være meget stor -
i gamle dage var det en selvfølge, at forældrene
fastlagde deres børns fremtid - ofte fulgte sønnen
i faderens fodspor.
i de fleste hjem er det nu blevet således, at de
unge selv er med til at bestemme, hvad de vil være
- ja, nogle forældre overlader helt til børnene at
afgøre sagen - men det rigtige må være, at forældre
og børn i fællesskab finder frem til den bedst muli-
ge løsning.

# Lektion 17.
Lektion 17. Store bogstaver med højre og venstre skiftenøgler
Anna Børge Christian Dorthe Else Frede Gunnar Hans Ida Jens
Anna Børge Christian Dorthe Else Frede Gunnar Hans Ida Jens
Kirsten Lars Morten Niels Ole Peter Ruth Søren Tove Ulla Vera
Kirsten Lars Morten Niels Ole Peter Ruth Søren Tove Ulla Vera
Werner Xenia Yrsa Zenta Ærø Øjvind Åse
Werner Xenia Yrsa Zenta Ærø Øjvind Åse
altid flere ofte omkring side byen inde bort danske skoven
altid flere ofte omkring side byen inde bort danske skoven
Mandag. Tirsdag. Onsdag. Torsdag. Fredag. Lørdag. Søndag.
Mandag. Tirsdag. Onsdag. Torsdag. Fredag. Lørdag. Søndag.
Frilandsmuseet ved Sorgenfri blev oprettet ved år-
hundredeskiftet og en nu en afdeling af National-
museet. Til parken er overflyttet gamle landbyg-
ninger fra Danmark og de tidligere danske lands-
dele i Sydsverige og Sydslesvig. Bygningerne er
udvalgt således, at de giver et indtryk af de for-
skellige egnes byggeskikke siden det syttende år-
hundrede.

# Lektion 18.
Lektion 18. Tal 1-5
fr5f fr5f fr5f fr5f fr5f fr5f fr5f fr5f fr5f fr5f
de4d de4d de4d de4d de4d de4d de4d de4d de4d de4d
sw3s sw3s sw3s sw3s sw3s sw3s sw3s sw3s sw3s sw3s
aq2a aq2a aq2a aq2a aq2a aq2a aq2a aq2a aq2a aq2a
aq1a aq1a aq1a aq1a aq1a aq1a aq1a aq1a aq1a aq1a
Tæppet er 4 meter bredt og 5 meter langt.
Tæppet er 4 meter bredt og 5 meter langt.
Forretningen er flyttet fra Algade 4 til Bredgade 5.
Forretningen er flyttet fra Algade 4 til Bredgade 5.
135 kg sukker og 241 kg mel.
135 kg sukker og 241 kg mel.
1 er for lidt, mon 2 er nok, tag hellere 3 med det samme.
1 er for lidt, mon 2 er nok, tag hellere 3 med det samme.
Hun bor på Vestergade nr. 12, han bor på Østergade nr. 21.
Hun bor på Vestergade nr. 12, han bor på Østergade nr. 21.
De er flyttet fra Nørregade nr. 13 til Søndergade nr. 31.
De er flyttet fra Nørregade nr. 13 til Søndergade nr. 31.
Jordkloden modtager daglig enorme energimængder fra
solen i form af strålevarme. Denne varme er en be-
tingelse for alt liv på jorden og ville være mere
en rigelig til dækning af vort samlede energibehov,
hvis vi kunne udnytte den. I de kommende år vil for-
skere overalt på jorden forsøge at finde frem til
metoder, der kan omdanne solenergi til energiformer,
vi kan anvende i stedet for kul, olie m.v.

# Lektion 19.
Lektion 19. Tal 6-0
jy6j jy6j jy6j jy6j jy6j jy6j jy6j jy6j jy6j jy6j
ju7j ju7j ju7j ju7j ju7j ju7j ju7j ju7j ju7j ju7j
ki8k ki8k ki8k ki8k ki8k ki8k ki8k ki8k ki8k ki8k
lo9l lo9l lo9l lo9l lo9l lo9l lo9l lo9l lo9l lo9l
æp0æ æp0æ æp0æ æp0æ æp0æ æp0æ æp0æ æp0æ æp0æ æp0æ
Rejsen varede 37 timer, og de kørte igennem 6 lande.
Rejsen varede 37 timer, og de kørte igennem 6 lande.
Der var 10 piger og 17 drenge i klassen.
Der var 10 piger og 17 drenge i klassen.
Pensionsalderen for kvinder er 62, for mænd er den 67.
Pensionsalderen for kvinder er 62, for mænd er den 67.
Han fik 46 points ud af 59 mulige.
Han fik 46 points ud af 59 mulige.
Han blev født den 28. juni 1947 i Rudkøbing.
Han blev født den 28. juni 1947 i Rudkøbing.
Der var 807 ansøgere men kun 698 pladser.
Der var 807 ansøgere men kun 698 pladser.
Træer vokser ikke alene i højtiden, men også i højtiden.
I laget mellem bark og ved finder der en celledeling
sted. Hvis temperaturen var ens året rundt, ville
træet vokse jævnt, men på vore breddegrader sker væk-
sten i ryk, fordi træerne hviler om vinteren. Dette
bevirker, at man på et oversavet træ tydeligt kan se,
hvor mange år træet er, ved hjælp af de såkaldte år-
ringe. Danmarks ældste træ er Kongeegen i Nordskoven
ved Jægerspris, som på grundlag af sin tykkelse er
bedømt til 1800 år.

# Lektion 20
Lektion 20: Repetition og øvelser 9
Januar. Februar. Marts. April. Maj. Juni.
Januar. Februar. Marts. April. Maj. Juni.
Juli. August. September. Oktober. November. December.
Juli. August. September. Oktober. November. December.
Sækkene vejede i alt 415 kg
Sækkene vejede i alt 415 kg
Vi udstiller i Aalborghallen den 2. og 3. juni i år.
Vi udstiller i Aalborghallen den 2. og 3. juni i år.
stille ganske mennesker fast gøre igennem ene kommet par
stille ganske mennesker fast gøre igennem ene kommet par
stadig fri går hovedet sådan stykke endelig holdt sad
stadig fri går hovedet sådan stykke endelig holdt sad
Tasterne på skrivemaskinen må ikke trykkes ned, men skal
slås staccato an, det vil sige et kort lodret anslag med
spidsen af fingeren på tasten, som lynhurtig slippes i
det øjeblik, den er i bund.
Ved salg på kredit forstår man, at der gives en vis hen-
stand med betalingen. En detailhandler eller grosserer
får ofte så lang kredit, at han får tid til at videre-
sælge varerne, således at han har fået penge til beta-
ling af gælden. Detailhandlerens kunder - forbrugerne -
køber på kredit, hvis de ikke har opsparet tilstrækkelig
mange penge.

# Lektion 21
Lektion 21: Repetition og øvelser 10
Assens. Bjerringbro. Christiansfeld. Dokkedal. Egense.
Assens. Bjerringbro. Christiansfeld. Dokkedal. Egense.
Fakse. Gilleleje. Hadsund. Ingstrup. Jerslev. Klim.
Fakse. Gilleleje. Hadsund. Ingstrup. Jerslev. Klim.
Lemvig. Marstal. Nakskov. Oksbøl. Padborg. Randers.
Lemvig. Marstal. Nakskov. Oksbøl. Padborg. Randers.
Sorø. Tjæreborg. Ulfborg. Vejle. Ydby. Æbeltoft. Ølgod.
Sorø. Tjæreborg. Ulfborg. Vejle. Ydby. Æbeltoft. Ølgod.
den 7. og 8. november, den 9. og 10. december
den 7. og 8. november, den 9. og 10. december
Bogen har 268 sider, jeg er kommet til side 109.
Bogen har 268 sider, jeg er kommet til side 109.
vej fået god hos atter begyndte finde give næste morgen
vej fået god hos atter begyndte finde give næste morgen
inden kl. luften nogen hjemme hvide høre idet lang sidder
inden kl. luften nogen hjemme hvide høre idet lang sidder
Det er svært for en tom sæk at stå oprejst.
Med lyn kan man oplyse verden, men ikke opvarme en ovn.
Fanatisme vil sige, at man fordobler sine anstrengelser,
efter at man har glemt sit mål.
Noget af det mest irriterende i denne verden er, at kund-
skaber og færdigheder kun kan erhverves gennem hårdt ar-
bejde.

# Lektion 22
Lektion 22: Repetition og øvelser 11
aæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæaæsldkfjdkslaæaæsldkfjdkslaæ
aften gået hurtigt medens bedre gav højt arbejde imod
aften gået hurtigt medens bedre gav højt arbejde imod
Hver gang, man skal træffe et valg, er der en mulighed
for, at man vælger forkert. Hvis det drejer sig om en
ting, man har købt, kan det måske lade sig gøre at få
den byttet eller at lade handelen gå tilbage.
Har man valgt uddannelse eller erhverv, burde det også
være let at vælge om igen, hvis det viser sig, at man
har valgt forkert. Opdager man sin fejltagelse i løbet
af få uger, kan det gå ret smertefrit, men sker det
flere gange, eller afgørelsen trækkes i langdrag, er
det en anden sag. Det kan være klogt at gennemdrøfte
de problemer, man har, med forældre eller andre, som
man har tillid til.
rigtig rundt begge dagen forbi intet nå nye stort syg
rigtig rundt begge dagen forbi intet nå nye stort syg
gjorde hinanden lov mængde set tager foran haft nemlig
gjorde hinanden lov mængde set tager foran haft nemlig
Peter svømmede 400 meter crawl
Peter svømmede 400 meter crawl
Peter svømmede 400 meter crawl

# Lektion 23
Lektion 23: Repetition og øvelser 12
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
solen vejen vel dyr gode let mens pludselig engang senere
solen vejen vel dyr gode let mens pludselig engang senere
Hvis du vil udvide dit ordforråd, må du slå alle de
ord, du ikke kender, op i en fremmedordbog, efterhånden
som du støder på dem, skrifteligt eller mundtligt.
Jo flere ord du kender, desto lettere er det at læse
vanskeligere stof, og desto lettere vil du have ved
at udtrykke dig.
Det behøver ikke at betyde, at du skal anvende frem-
medord i tide og utide. Du skal kun bruge dem, når
de giver en bedre og tydeligere mening end et almin-
deligt dansk ord. Mange diskussioner og samtaler bliver
uklare, fordi deltagerne ikke helt kender betydningen
af de ord, der anvendes. Uenighed og misforståelser kan
undgås, hvis man kender fremmedords betydning.
Ordet kommunikere er et fremmedord. Det betyder at
meddele eller at udveksle meddelelser.
siden slet står tage allerede grund gør hende lærer måde
siden slet står tage allerede grund gør hende lærer måde
begynder borte længere spurgte lange måske steder videre
begynder borte længere spurgte lange måske steder videre
Hør, jeg taler som en bog
- det er klogt at være klog,
eller i en omvendt sum
- det er dumt at være dum.

# Lektion 24
Lektion 24: Repetition og øvelser 13
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
større børnene findes langs mad midt nåede satte stå
større børnene findes langs mad midt nåede satte stå
hvert imidlertid nede penge sent bag blade fleste gård
hvert imidlertid nede penge sent bag blade fleste gård
For millioener af år siden var jorden dækket af varme,
lavvandede have. I disse have levede utallige smådyr.
Når de døde, sank de ned på havbunden, hvor de efter-
hånden dannede et slamlignede lag. Dette slamlag blev
tykkere og tykkere og blev senere dækket af et tykt
lag mudder, som langsomt omdannedes til en porøs sten-
art, som kunne opsuge den olie, som slamlaget på grund
af trykket ovenfra blev omdannet til.
Den olie, som er så vigtig for os i vores hverdag,
blev til på denne måde gennem millioner af år. De så-
kaldte oliefelter er de lag - som regel dybt nede i
jorden - der består af et oliefyldt porøst stenlag.
Der er mulighed for at finde olie mange steder på
jorden, for eksempel også i havbunden omkring Danmark.
Stuen måler 4 x 5 meter
Stuen måler 4 x 5 meter
Jeg har rettet 41 stile, kun 4 eller 5 var gode.
Jeg har rettet 41 stile, kun 4 eller 5 var gode.
Der var 32 deltagere i mødet.
Der var 32 deltagere i mødet.
-., åøæ zyx wvu tsr qpo nml kji hgf edc ba

# Lektion 25
Lektion 25: Repetition og øvelser 14
aæsldkfjdkslaæsldkfjdkslaæaæsldkfjdkslaæaæsldkfjdkslaæ
A. Andersen. B. Bjerg. C. Carlsen. D. Dam. E. Eriksen.
A. Andersen. B. Bjerg. C. Carlsen. D. Dam. E. Eriksen.
F. Frandsen. G. Gregersen. H. Hansen. I. Iversen J. Jensen.
F. Frandsen. G. Gregersen. H. Hansen. I. Iversen J. Jensen.
K. Knudsen. L. Larsen. M. Madsen. N.Nielsen. O.Olsen.
K. Knudsen. L. Larsen. M. Madsen. N.Nielsen. O.Olsen.
lande lod mine plads stærk vist egne fandt flyver gange
lande lod mine plads stærk vist egne fandt flyver gange
Årets gang i naturen er fuld af overraskelser. Når sneen
smelter bort, og frosten går af jorden, vækkes de første
bladanlæg til live. Så tidligt som i marts titter de
første følfod frem i grøftekanten, og man kan finde duf-
tende violer på stengærdet ved skoven. Når jorden bliver
varmere, begynder røddernes fine net at opsuge vand, og
planterne skyder hurtigt i vejret. Planterne retter sig
mere efter mikroklimaet ved jordoverfladen end efter det
klima, vi andre registrerer i et par meters højde over
jordoverfladen. Det er forskellen i mikroklimaet, der
gør, at nogle anemoner springer ud op til et par uger
før andre, der gror på mindre heldige steder.
Ring besked inden kl. 10 til telefonen 08 67 90 79
Ring besked inden kl. 10 til telefonen 08 67 90 79
Ring besked inden kl. 10 til telefonen 08 67 90 79

# Lektion 26
Lektion 26: Repetition og øvelser 15
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
flok gaden lægge løb omtrent ondt rask sider siger skibe
flok gaden lægge løb omtrent ondt rask sider siger skibe
P. Pedersen. R. Rasmussen. S. Sørensen. T. Thomsen. U. Ulrich.
P. Pedersen. R. Rasmussen. S. Sørensen. T. Thomsen. U. Ulrich.
V. Vang. Y. Yde. Z. Zerlang. Æ. Ærø. Ø. Ørum. Å. Åbo.
V. Vang. Y. Yde. Z. Zerlang. Æ. Ærø. Ø. Ørum. Å. Åbo.
Hvert 4. år er skudår, og februar har 29 dage mod de sæd-
vanlige 28 dage. Der kiles en dag ind imellem den 23. og
24. februar, den såkaldte skuddag. Vi har skudår de år,
hvor årstallet er deleligt med 4, for eksempel 1968, 1972,
1976 og 1980. År 2000 vil dog ikke være skudår, ligesom
år 1900 ikke var det.
Man mener, det var de første romere, der indførte et år
på 12 måneder. Cæsar bestemte, at hvert 4. år skulle være
skudår med 366 dage, de mellemliggende 3 år 365 dage. Denne
tidsregning fik navnet den julianske tidsregning og blev
indført den 1. januar år 45.
hilsen klokken mest mindre største vejret efterhånden gjort
hilsen klokken mest mindre største vejret efterhånden gjort
lagde lever natten siger tiden fremmede hel tænkte hvordan
lagde lever natten siger tiden fremmede hel tænkte hvordan
lave luft nej ret svarede tidligere venligst øjeblik altså
lave luft nej ret svarede tidligere venligst øjeblik altså

# Lektion 27
Lektion 27: Repetition og øvelser 16
abcdef ghijkl mnopqr stuvwx yzæøå, .-
abcdef ghijkl mnopqr stuvwx yzæøå, .-
Der er stor forskel på unge menneskers læsefærdighed.
Enkelte hurtige læsere kan læse op til 500 ord pr.
minut, medens de langsomme læsere måske kun kommer op
på 50 ord pr. minut. Læsehastigheden bør varieres ef-
ter det stof, der læses. En side i en roman kan læses
hurtigere end en side i en lærebog i matematik eller
biologi. Det kræver en bestemt teknik at lære en lek-
tie, hvor man skal forstå og huske det læste. Man kan
godt læse lektien 2-3 gange uden at have lært den.
Et af de vigtigste midler til effektiv lektielæsning
er koncentration, det vil sige evnen til at holde tan-
kerne samlede om den opgave, man er optaget af. Man
lærer ikke sin lektie, hvis tankerne flakker rundt,
medens man læser. Det kræver ofte stor viljeanspændel-
se og selvdisciplin at koncentrere sig. Den største
hjælp til koncentration er virkelig interesse for den
foreliggende opgave, men der er vel ingen, der synes,
at alle opgaver er lige interessante. Det er dog værd
at lægge mærke til, at hvis man for alvor forsøger at
læse en lektie og grundigt sætter sig ind i stoffet,
så vil man mærke, at interessen kommer af sig selv.
rejste siden slår slags stærk træer unge forskellige
rejste siden slår slags stærk træer unge forskellige
heller hus høres kender manden meddele afsende modtage
heller hus høres kender manden meddele afsende modtage

# Lektion 28
Lektion 28: Repetition og øvelser 17
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå,.-
Mit telefonnummer er fra 24. november 35 17 88 96
Mit telefonnummer er fra 24. november 35 17 88 96
Mit telefonnummer er fra 24. november 35 17 82 96
Der findes dyr med mærkelige spisevaner ganske ligesom
mennesker. Mange insekter er vegetarianere, andre er
lidenskabelige kødædere. Sommerfuglelarver spiser al-
mindeligvis blade, men der findes en art, der kun kan
trives på en ganske bestemt pileart - al anden føde
nægter den at spise, om den så skal dø af sult. Menne-
sker og dyr behøver i virkeligheden de samme nærings-
stoffer, som de indtager i forskellig form. Alle har
behov for fedt og sukker som brændstof for organismen
og kraftkilde for musklerne. Disse stoffer er lige så
nødvendige, som olien er det for en dieselmotor, der
skal kunne yde noget.
Naturligvis er det ikke nødvendigt udelukkende at spi-
se sukker. Brød og kartofler er sukkerkilder for krop-
pen, idet disse fødemidlers hovedbestanddel, stivelse,
i kemisk henseende står sukkeret nær og faktisk omdan-
nes til sukkerstof af vore fordøjelsesorganer. Samtidig
er det nødvendigt at få tilført æggehvidestoffer, pro-
tein, idet kroppen for en stor del består af æggehvide-
stoffer.
taget vokser vort øjne derved fattige hoved høje især
taget vokser vort øjne derved fattige hoved høje især
langsomt ligner råbte ro time tusinde bare dårlig eneste
langsomt ligner råbte ro time tusinde bare dårlig eneste

# Lektion 29
Lektion 29: Repetition og øvelser 18
aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz aiqy bjrz
emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw, emuå fnw,
3 stk. autobørster nr. 2172 a kr. 18,25
4 stk. autobørster nr. 2179 a kr. 16,35
I de egne af jorden, der er hjemsøgt af jordskælv, findes
der også vulkaner. Man har kaldt dem ildsprudende bjerge,
men der er ikke ild, der kommer ud af vulkanerne, det er
smeltede, glødende stenmasser og store mængder af vand-
damp og andre luftarter, der sammen med støv, grus og sten
undertiden slynges kilometerhøjt til vejrs. Disse masser
oplyses nedefra, og det ser derfor ud, som om det er ild,
der står ud af bjergets åbning.
Man troede tidligere, at vulkanernes glødende masser kom
fra et smeltet jordindre. I vore dage hælder man til den
anskuelse, at der i tyve til tredive kilometers dybte un-
der jordoverfladen foregår radioaktive processer, hvorved
der opstår så høj en temperatur, at de fleste klipper smel-
ter.
Den smeltede masse kaldes magma. Denne masse bliver ved
ophedningen lettere end de omgivende faste dele, og den
smelter sig derfor vej opefter igennem de endnu faste
klipper. Magmaen indeholder mange forskellige luftarter,
bland andet enorme mængder af vanddamp. Når jordskorpen
ved vulkanudbruddet gennembrydes, slynges dele af den
sønderbrudte jordskorpe sammen med glødende magmadele til
vejrs med de eksploderende luftarter.
enkelte faldt færdige hørte kære livet løber nær sommeren
enkelte faldt færdige hørte kære livet løber nær sommeren

# Lektion 30.
Lektion 30: Repetition og øvelser 19
cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø
gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx-
Afgang hver mandag kl. 6.35 og hver fredag kl. 7.25
Afgang hver mandag kl. 6.35 og hver fredag kl. 7.25
Når vinden kommer fra havet, fører den altid vand med sig
ind over land. Det kan være vanddamp eller vanddråber. Så
længe luften endnu ikke er mættet med vanddamp, kan den
stadig optage mere vand, og den virker derfor udtørrende.
Når den under en given temperatur ikke kan optage mere
vanddamp, siger man, at den er mættet. Ved temperaturstig-
ning kan luften optage mere vand, ved temperaturfald kon-
denseres, det vil sige fortættes vanddampen. Man taler så
om, at temperaturen har nået dugpunktet.
Bæres de vandmættede luftstrømme ind over land i lav høj-
de, kaldes de tågebanker. Driver de højere oppe, kaldes
de skyer. Disse dannes næsten altid, hvor kold og varm
luft mødes. Hvor en vandfyldt luftmasse hurtigt afkøles,
kan man se skyer vokse frem med stor hastighed. Vanddrå-
berne i skyerne vil, så længe de er små, kunne holdes
svævende meget længe på grund af opstigende varm luft.
Hvis opdriften aftager, og dråberne bliver tunge, vil de
falde ned som regn. Hvis varm luft glider ind over kold
luft, vil vi næsten altid få silende heldagsregn. Skyder
kold luft ind under varm luft, får vi kraftige byger.
ting vidste året blandt f.eks. forstod hjælp hvorfor
ting vidste året blandt f.eks. forstod hjælp hvorfor
hvorledes kort navn tak vender vældige bede ca. kunne
hvorledes kort navn tak vender vældige bede ca. kunne

# Lektion 31.
Lektion 31: Afhjælpning af typiske fejl: ae as bv cv dk ds ea ei
ansvar afklar attrap klar bank sanktion transaktion aks
barnagtig klar nar kanal kanasta fatal ananas asfalt ar
kvadrat araber racehad ar at da ja nat rat lak ham bank
tavle kabale mad allak arrangement arv banan latakia ad
barbar barnebarn bank brobyggeri bredbladet birkebarken
benbrud babybad bænkebidder berberis bæger begriber bue
central citrus center chintz celcius cafe check cowboys
cif cyklus cocktail cognac accept calcium succes cancan
dine adfærd med dag udsende daddel ild dit dyd dividere
dåd dodder dødsdømt ding dang ræd dødvande dåvildt sæde
dale der den addere dem odder dagdriver drøm dog handle
did dadel dato dedikation debet ideel dernede dolk drik
emne dette efter eder efeu ejendel flere ene mellem tre
kendsgerning rederi sirene service metersystemet energi
elleve eneste en et hed erfare henvende meddelelse etat
deres reder herved ellers ekko evne seddel eksamen lede

# Lektion 32.
Lektion 32: Afhjælpning af typiske fejl: fg gf gh hg hj ie io jh
frafald fast fabel affald offer efter første forfald af
asfalt fosfor forfatter frakke frifinde fred fanfare få
og gengive gø angå sagogryn goddag geolog gerrig gæring
gage gang gengæld genopbygge gigt gul god gale gav gære
gage gengæld gibs giv lægge gags gang gruble gys agerer
engagere gamling genganger gul grøn gøre agent gnu ugle
hjem henhold ham handel hvem har hippie højhalset højre
hed hen hvorhen handske hejre hjerte høns hilsen højhed
her hen ham henhold have hæk hasard charme hilsen hvede
holden hud handel hundehus hvalp husholder hastig hilse
ind ild hils bring ir ris fri sit tidlig giftig million
iltog ironi biologi triologi irritation citat ilt idiot
elite erika incitament initiativ irriterende indbinding
individ indianer indesidden indblik indicere indeks ilt
jul jeres ja juli jazz jævn kajak jetjager jasmin juice
jakke eje dej jo juni jævn jet jura journal januar jury

# Lektion 33.
Lektion 33: Afhjælpning af typiske fejl: kd kl lk ls mn nm nv oi
kukkuk anke kokon kollekt koks kokken kolerisk kompleks
kokos klask klinke klokke klynk kokain konkret krakiler
kaskade kajak kanin koket konkurs kvantum akkurat kirke
kurs dukke kamik kikke krukke konkurrence kram kokarder
lille lovlig linoleum ligeløn ligestilling lanolin lang
levere alle lollænder lynlås lægelig lilje læspe løs lå
lak tallerken lov låg lo le al mel lollænder lovlig læk
lemfældig lette kolonial livlig løfte ligeløn lotto ild
meddele mest mammut medbestemmelse meddelelsesmiddel må
museum mulig mølle mægler mad mere mamma murer mime mut
nedennævnte anerkende nogen nonne navnlig nødvendig nat
nuance nænne næsten nødlande nævninge notabene nationen
nænne nat anden næsen renden nonnen nynner kinden sneen
nankin neon niende nonsens inden bønne rank kunne kanon
opera også omsorg oldemoder oktober oldenborre opponent
omsonst nordre optog ordre overopsyn ortopæd opfordrede

# Lektion 34.
Lektion 34: Afhjælpning af typiske fejl: op på rt sd sl tr uy vb
overliste odont ottoman orlov ozon ovenover sort oboist
orgel ortografi obo tons jolle oktav ornotolog over tom
papir paprika paraply papæske poplin polyfoto polo oppe
propaganda opponent psykologi prydplante pamper primula
rare radere reol reparere rang referere rar reform roer
regenerere redegøre rapir redder raseri rekreere ringer
stang scene saksofon svensk serie esse små snavs shorts
sanse solo sanktion siesta sekvens sne saft se souschef
grosserer sanse straks skanse sit sans skrift skænd sti
standse grossist sko hastesag svar forespørge som sidst
tætte tekst tast titel tiltag tomt tvist tylt tautologi
teint tyst team tantieme tendentiøs atlet tiltale talte
under uvane udelukkende udsalg uformuende udsultet ulve
udhus ukultiveret undergrund ukulele ukuelig ukrudt urt
vende veksel vanvare vrang vedvarende via venlige vodka
viv viske væv væske værelse værdi hverv vegne varer var

# Lektion 35.
Lektion 35: Afhjælpning af typiske fejl: vn xc yu æø øæ åp ,. .,
virvar vrag væver var vrøvl vi vove væv vokseværket vov
vil votiv vovelige viv vivace hvor vistra ivrige valuta
xerografi xylofon xeroform xenia oxygen oxydere saxofon
axminster foxtrot hydroxyl mixed mixtur flux box oxford
ydeevne yderligere tydelig ytre ynkværdig synlig myndig
yalelås byrde cykel ypperste lymfe ydmyg yoga ny lyd sy
æbletræ ærekær ærbar ærlig ærkefjende ærgerrig æter kær
æske pæretræ nænsom ændre blæse udtrække hændelse æsler
ørkesløs øredøvende økonomi øjeblik østrigsk ønske tøve
østers østersøen ønskedrøm køn løn høns øllebrød økonom
åben rå åndeløs åndfuld århusianer tåbe låne dåne sådan
både vådeskud tårn skåne åre lås hånd når måne åben sår
og, at, det, en, den, til, er, de, af, på, var, han, i,
så, med, ikke, for, men, vi, som, sig, har, jeg, deres,
hr. fr. dvs. osv. etc. evt. dus. stk. ds. sk. gl. iflg.
ks. pk. fl. sp. ca. jfr. kl. kr. o.lign. bl.a. j.nr. f.

# Lektion 36.
Lektion 36: Træning i hastighed og sikkerhed, 1
Lige siden huleboerne for tredive tusinde år siden malede
på drypstensgrotternes vægge, har menneskene prøvet på at
afskaffe den grå hverdag og gøre livet mere farverigt. De
har prøvet at efterligne naturens farvepragt, og de har
lidt efter lidt erfaret, at farverne har stor psykologisk
betydning med stærk indvirkning på gemyttet. Tidligere gem-
te mennesker sig bag mørke farver. Stuernes vægge var mør-
kegrønne, eller brune, og gardinerne holdt brutalt lyset ude.
Møbler var betrukket med sorte hestehår, og det tøj, man
bar, var også mørkt og trist. Vor tid er i langt højere
grad farveforbrugende. Takket være kemien og industrien,
der siden anden verdenskrig har gennemgået en rivende ud-
vikling, har vi i dag flere muligheder end nogen sinde før
for at tilfredstille vor latente farveglæde. Der er dog
først i de seneste år, at farverne virkelig har lavet om på
vor hverdag og har præget vor tilværelse - regnbuen er ble-
vet hvermands eje.

# Lektion 37.
Lektion 37: Træning i hastighed og sikkerhed, 2
Syntetiske farver og plasticmaling har gjort det nemt for
enhver ar sætte kulør på hjemmet. Ingen er bange for at ta-
ge en pensel og en bøtte maling og smøre solskin på hjem-
mets vægge. Familiens medlemmer har fundet en ny fælles in-
teresse. Farvehandlerens butik bugner med materialerm, som
kan live op og skabe humør. Der er mode i farver. Når en
modeskaber i Paris bestemmer, at nu skal kvinderne gå i
beige og grønt, så sidder farvefabrikanterne ved hans fød-
der og kigger med og indretter produktionen derefter. Rå-
stofferne til dansk farve- og lakindustri kommer fortrins-
vis fra England og Tyskland, men der er også en stor frem-
stilling herhjemme. Stort set består en liter maling af
tre lige store dele, nemlig farvestof, bindemiddel og for-
tyndingsvæske. Farvestoffet - eller pigmentet - blev oprin-
deligt fremstillet af planteudtræk, men det produceres nu
ad kemisk vej. Bindemidlet kan være vand, alkyder eller ve-
getabilske olier. Fortyndingsvæsken er terpentin eller
kulbrinte.

# Lektion 38.
Lektion 38: Træning i hastighed og sikkerhed, 3
Tiden går. Den er kostbar, og den skal udnyttes. Det er en
gammel erfaring, men sætningens første ord er ikke helt så
ligetil. Tiden er et begreb, som vi kender godt fra vore
sanser, og som dog er så svært at definere. Men vi kan må-
le tiden. I os har vi et indbygget tidsmål, pulsslagene,
ca. et i sekundet, somme tider flere, somme tider færre.
Solen angiver dag og nat, og de fire årstider skifter. Vi
kan ikke opfatte kortere tider end et øjes blinken og læn-
gere tider end vort eget liv, men alligevel ved vi, at ti-
den går tilbage før vor fødsel og vil fortsætte efter vor
død - men denne viden ligger uden for vore sansers opfat-
telsesevne. Vi kan ikke forbedre vore sanser, man vi kan
skaffe os redskaber, som deler tiden op. Vi kan lave ure.
Primitive folkeslag kan klare sig med den inddeling af ti-
den, som solens gang hen over himlen giver. De kan nøjes
med at dele dagen i morgen, middag, aften og nat.

# Lektion 39.
Lektion 39: Træning i hastighed og sikkerhed, 4
Denne inddeling ville ikke være tilstrækkelig i et højt ud-
viklet samfund som vort, hvor folk skal møde på arbejde til
fastsatte tider, og hvor arbejdets varighed er målt ud i
tid efter overenskomster mellem arbejdsgivere og arbejdsta-
gere. Også fritidens interessante tv-underholdning begynder
med sekunders nøjagtighed på klokkeslet fastsat ugen i for-
vejen. Det hele lyder så nemt, men er dog så svært, for al-
le skal jo være enige om, hvorfra tiden skal tælles, hvilke
enheder der skal vælges, og urene skal gå ens. Solens dag-
lige bevægelse rundt om jorden er kun tilsyneladende. Det
er jo jorden, som en gang i døgnet drejer rundt om sin egen
akse, og hele systemet udgør et mægtigt og temmeligt præcist
ur, som vi kan konstruere mekaniske ure til at følge og
samtidig benytte til at kontrollere disse ures nøjagtige
gang.

# Lektion 40.
Lektion 40: Træning i hastighed og sikkerhed, 5
Fyrvæsenet er grundlagt af sørøvere - dog ikke det danske
fyr- og vagervæsen, men oldtidens og den tidlige middelal-
ders fyrvæsener i Middelhavet. Dette store indhav var i år-
hundreder hjemsøgt af sørøvere, der opererede fra uindtage-
lige borge på klippekyster og drog hærgende rundt i alle
middelhavsegnene. De lod opsætte fyr og ansatte formentlig
folk til at passe blussene - simpelt hen for bedre at kun-
ne finde rundt. De var jo ret interesserede i at kunne ope-
rere om natten. Der var dog også mere officielle fyr alle-
rede i oldtiden. Berømt er især fyrtårnet Pharos, et af den
gamle verdens syv underværker. Det er meget sandsynligt, at
de danske vikinger, der også hovedsagelig bevægede sig
langs kysterne, har haft faste aftaler om at holde brænden-
de bavner vedlige passende steder, når de skulle drage i
leding, eller vikingeflåden var ventet hjem.

# Lektion 41.
Lektion 41: Træning i hastighed og sikkerhed, 6
Første vidnesbyrd om et offentligt forordnet fyr i Dan-
mark stammer fra Dragør - en af de pladser ved Øresunds
bredder, hvor der i middelalderen var marked om efteråret
i de århundreder, da silden kunne fiskes her i uhyre mæng-
der. I over tre hundrede år blussede man på stranden i
Dragør for at vise skibene fra hansestæderne vej. Det var
Frederik den Anden, der forordnede fyr opsat på Skagen,
Anholt og Kullen. Besked om fyrenes anordning blev sendt
ud gennem toldvæsenet i Helsingør, der jo i kraft af sund-
tolden var den mest internationalt orienterede by i Norden.
Af en eller anden grund kaldte man dem papegøjefyr. Da man
ikke kender deres konstruktion, er det svært at gætte hvor-
for. Det menes, at fyrene har bestået af en fyrpande på
toppen af en mast, og at man har fyret med brænde. I så
fald har man vel sammenlignet med de kunstige papegøjer på
en stang, som skydebrødre skød til måls efter. Masten har
næppe været højere, end at fyrmesteren har kunnet holde
blusset vedlige ved hjælp af en stige.

# Lektion 42.
Lektion 42: Træning i hastighed og sikkerhed, 7
Betegnelsen økologi kommer af det græske ord oikos, der be-
tyder hus, levested eller lignende. Den videnskab, der be-
skæftiger sig med læren om organismerne i deres naturlige
omgivelser eller - sagt på en anden måde - med naturens
struktur og funktion, kaldes økologi, der som selvstændig
videnskab er relativ ung. Dens forskningsprogram er først
blevet klart formuleret i det tyvende århundrede. Det har
dog altid været således, at jægere, diskere, kvægavlere og
agerdyrkere som en ganske naturlig ting har arbejdet ud fra
økologiske grundtanker. For disse mennesker er der ikke ta-
le om en ophøjet videnskab, de arbejder simpelt hen ud fra
deres egen dømmekraft og ud fra de erfaringer, der er op-
samlet gennem generationer. Som eksempel kan nævnes, at
agerdyrkeren bestræber sig på, at afgrøden skal give det
størst mulige udbytte. Han gør dette ved at udvælge plan-
tesorter, der passer til klima og jordbund. Han passer dem
og griber ind med regulerede foranstaltninger, hvis en
faktor svigter eller tager overhånd. Der gødes, kunstvan-
des eller plantes læhegn.

# Lektion 43.
Lektion 43: Træning i hastighed og sikkerhed, 8
På en række afgørende punkter kan økologien tjene menneske-
hedens sag, og aldrig nogen sinde har behovet for viden og
forståelse på dette område været større end netop nu. Med
de enorme tekniske muligheder, der står til rådighed for
mennesker i dag, har vi opnået en uhyggelig evne til at æn-
dre og kontrollere vore omgivelser. Vor indsigt i de natur-
lige systemer, som vi prøver på at ændre, er ikke fulgt med
den større tekniske formåen. Uden økologisk viden kontrol-
lerer og bruger vi naturen i blinde, og som i de fleste til-
fælde, hvor en ukyndig søger at gribe ind i en kompliceret
mekanisme, fører dette til ødelæggelse. Ødelægges den natur-
lige balance i de processer, der foregår i naturen, kan ska-
den ikke gøres god igen i en håndevending, det kan tage år-
tier, før den naturlige balance er genoprettet.

# Lektion 44.
Lektion 44: Træning i hastighed og sikkerhed, 9
Muskelinfiltrationer er en gigtsygdom, der viser sig ved
hårde, ømme knudedannelser i muskulaturen. De væsentligste
årsager hertil er kulde, træk og forceret arbejde i samme
stilling, men nervøsitet i forbindelse med et dårligt ar-
bejdsklima kan også være årsag til lidelsen. Muskelstof-
skiftet hæmmes, således at blodet ikke optager tilstræk-
keligt ilt, og affaldsstofferne ikke fjernes hurtigt nok.
Spændingerne begynder langs muskelkanterne, hvor blodfor-
syningen er dårligst, og breder sig videre til sener og
underhudsvæv. Ømheden opstår, når det hårde muskelvæv
trykker på nerverne og gennem centralnervesystemet frem-
kalder irritationen. En stor del af det arbejde, der fo-
regår på virksomhederne i dag, er specialiseret, og man-
ge mennesker er bundet til samme sted flere timer ad gan-
gen. Herved belastes kroppen hårdere end i perioder, hvor
der er mulighed for bevægelse, f.eks. i fritiden.

# Lektion 45.
Lektion 45: Træning i hastighed og sikkerhed, 10
Skal muskelinfiltrationer undgås, gælder det om at skabe
et godt arbejdsmiljø. Rummets temperatur skal være behage-
lig, og selve arbejdspladsen skal være indrettet, således
at unødvendige anstrengelser undgås. Dårlig belysning kan
medføre hovedpine som følge af spændinger i hals og nakke.
De mennesker, der betjener regne- og skrivemaskiner, er
udsat for disse gener, hvis de sidder med løftede skuldre
og med hovedet drejet i en bestemt vinkel gennem længere
tid. Hvis der ikke føres noget for at modvirke spændinger-
ne, bliver de angrebne dele af kroppen trætte og tunge, og
resultatet kan blive kroniske gigtlidelser. Ved behandling
af infiltrationerne må man først sætte ind på at fjerne
årsagen til deres opståen, og dernæst må man lindre smer-
terne hos de personer, der har fået lidelsen. Behandlin-
gen består i kortbølge-, massage- eller varmebehandlinger,
som fremmer blodomløbet, således at der tilføres mere ilt,
og de ophobede affaldsstoffer fjernes.

# Lektion 46.
Lektion 46: Folkeskolens prøve i hastighed og sikkerhed, 1
Hvis det gælder om at holde sig vågen, hjælper det at drikke
en kop kaffe eller en kop te. Dette skyldes, at både teblade
og kaffebønner indeholder et stof, koffein, der blandt andet
har en mærkelig evne til at fjerne trangen til søvn, uden at
åndsevnerne påvirkes. Efter at man gar drukket en kop te el-
ler kaffe, vil koffeinet hurtigt blive optaget gennem mavens
og tarmens vægge. Allerede efter cirka et kvarters forløb er
det muligt at måle virkningen, der varer i det næste par ti-
mer. Man ved ikke meget om, hvordan det opkvikkende stof på-
virker vort nervesystem, og man må derfor indtil videre nøj-
es med at konstatere en vis positiv virkning på evnen til at
lære og ril at få ideer. Koffein i mindre portioner er uska-
deligt, men ved en dosis på over ti gram, der svarer til om-
kring hundrede kopper kaffe, bliver det dødeligt. Overdreven
nydelse af koffein kan give rystende hænder og hjertebanken.

# Lektion 47.
Lektion 47: Folkeskolens prøve i hastighed og sikkerhed, 2
Det er normalt, at et lille barn i løbet af sit første leve-
år har lært at sige nogle få ord og udføre nogle enkle hånd-
bevægelser som at gribe noget og ryste det eller føre det op
til munden. Som regel har det også lært at kende sin familie
fra fremmede mennesker, og det er godt på vej til at lære at
gå. I denne tidligste barndom lærer de fleste børn nogenlun-
de lige meget, og i virkeligheden er det en imponerende ind-
læringsproces, der finder sted i sådan en lille hjerne, selv
om det ikke kommer så tydeligt til udtryk i det, barnet kan.
Spædbarnet skal især lære at se tingene omkring sig som ting
og ikke blot som usammenhængende prikker og pletter. De man-
ge små sanseceller i øjnene sender nemlig besked om hver de-
res lille del af synsfeltet til hjernen, som så skal lære at
sætte alle disse billeder sammen til en helhed, og først når
der er blevet lært, opfatter barnet et ansigt som et ansigt.

# Lektion 48.
Lektion 48: Folkeskolens prøve i hastighed og sikkerhed, 3
Mange unge har en naturlig interesse i at beskæftige sig med
børn, og de fleste vil før eller senere få med børn at gøre.
Barnepleje er således et livsnært emne at tage op for eksem-
pel som et valgbart kursus for elever i skolens ældste klas-
ser. Formålet med denne undervisning må selvfølgelig være at
give eleverne viden og færdigheder vedrørende småbørns pleje
og pasning, og desuden skal de efterhånden også opnå indsigt
i det ansvar, som altid følger med at have med børn at gøre.
Derfor bør arbejdet i timerne foregå på en sådan måde, at de
personlige egenskaber, der er nødvendige, hvis man skal kun-
ne påtage sig ansvaret for børn, bliver udviklet hos elever-
ne. Undervisningen skal også indeholde en orientering om den
støtte og hjælp, som samfundet tilbyder en familie med børn.
Hvor det forekommer naturligt, bør man ikke alene omtale det
sunde barn, men også det handicappede barns særlige forhold.

# Lektion 49.
Lektion 49: Folkeskolens prøve i hastighed og sikkerhed, 4
Vore oldeforældre i byerne tog en enkelt gang om året en tur
i skoven eller ud på landet i maj eller juni måned, når vej-
ret var godt. Oldefar var i sit bedste jakkesæt. På fødderne
havde han fjederstøvler og på hovedet sin fine stråhat. Hvis
han smed jakken, så man hans tæt tilknappede vest, og gennem
de ærmeløse gab stak hans skjorteærmer med de hvide, stivede
manchetter. Blev varmen ulidelig, knappede han vesten op, så
man kunne se hans seler. Oldemor var i lang sort kjole, høj-
halset, besat med kniplinger. Håret, der var sat op på hove-
det, skærmede hun imod solen med sin sorte silkeparasol. Når
varmen blev helt uudholdelig, åbnede hun de høje knapstøvler
en ganske lille smule. Frokosten belv indtaget i det grønne.
Den var medbragt hjemmefra, omhyggeligt pakket ind i en sko-
tøjsæske, som agurkesalaten gjorde våd. En skovtur blev vel-
lykket, når det gode vejr holdt sig, til man var vel hjemme.

# Lektion 50.
Lektion 50: Folkeskolens prøve i hastighed og sikkerhed, 5
Et dovendyr føler sig kun hjemme, når det hænger i tropesko-
vens grene, hvor det bevæger sig med en udpræget langsomhed,
hvad der har givet dyret navn. Hvis et dovendyr bliver udsat
for fare, kan det flygte med en fart af omkring to kilometer
i timen, men denne hastighed bliver der kun tale om, når det
for alvor gælder livet. Det virker komisk med en sådan lang-
somhed, men det er i virkeligheden en styrke for et dovendyr
at bevæge sig sådan. Så er der nemlig ingen, der lægger mær-
ke til det. Dovendyret er også vanskeligt at få øje på, for-
di der er grønt som de blade, det hænger imellem. Ikke fordi
det har en grøn pels, for det er der ingen dyr, der har, men
fordi det som det eneste dyr har alger i håret. Hvert enkelt
hår er forsynet med riller på langs og på tværs, og i dem er
det muligt for algerne at gro. Det sker dog ikke i en zoolo-
gisk have, hvor den rigtige temperatur og fugtighed mangler.
