<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.1.2-Based Variant V1.1//EN" "dtd/kdex.dtd" [
  <!ENTITY kile "<application
>Kile</application
>">
  <!ENTITY latex "L<superscript
>A</superscript
>T<subscript
>E</subscript
>X">
  <!ENTITY tex "T<subscript
>E</subscript
>X">
  <!ENTITY tetex "<application
>teT<subscript
>E</subscript
>X</application
>">
  <!ENTITY bibtex "BibT<subscript
>E</subscript
>X">
  <!ENTITY gnuplot "<application
>GnuPlot</application
>">
  <!ENTITY kde "<acronym
>KDE</acronym
>">
  <!ENTITY kdvi "<application
>KDVI</application
>">
  <!ENTITY kappname "&kile;">
  <!ENTITY package "kdeextragear-2">
  <!ENTITY % addindex "IGNORE">
  <!ENTITY % Estonian  "INCLUDE">
]>

<book lang="&language;">

<bookinfo>
<title
>&kile; käsiraamat</title>

<authorgroup>
	<author
><firstname
>Jonathan</firstname
><surname
>Pechta</surname
> <affiliation
> <address
><email
>jrpechta@yahoo.com</email
></address>
		</affiliation>
	</author>
	<author
><firstname
>Federico</firstname
><surname
>Zenith</surname
> <affiliation
> <address
><email
>zenith@chemeng.ntnu.no</email
></address>
	</affiliation>
	</author>
	<othercredit role="developer"
><firstname
>Jeroen</firstname
><surname
>Wijnhout</surname
> <affiliation
> <address
><email
>Jeroen.Wijnhout@kdemail.net</email
></address>
		</affiliation>
	</othercredit>
</authorgroup>

<othercredit role="translator"
><firstname
>Marek</firstname
><surname
>Laane</surname
><affiliation
><address
><email
>bald@online.ee</email
></address
></affiliation
><contrib
>Tõlge eesti keelde</contrib
></othercredit
> 

<copyright>
<year
>2003</year>
<holder
>Jonathan Pechta</holder>
</copyright>

<copyright>
<year
>2003</year>
<holder
>Federico Zenith</holder>
</copyright>

<date
>2003-11-29</date>
<releaseinfo
>1.6</releaseinfo>

<legalnotice>
&FDLNotice;
</legalnotice>

<abstract>
<para
>&kile; on &latex; lähtetekstide redaktor, &tex;i shell ja &gnuplot;i kasutajaliides. </para>
</abstract>

<keywordset>
<keyword
>KDE</keyword>
<keyword
>kdenonbeta</keyword>
<keyword
>Kile</keyword>
<keyword
>LaTeX</keyword>
<keyword
>TeX</keyword>
</keywordset>

</bookinfo>

<chapter id="preface">

<title
>Eessõna</title>

	<sect1 id="preface_sect">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
>Nõuded</title>

			<para
>&kile; kasutamiseks peavad sinu Linuxi distributsioonis olema paigaldatud järgmised komponendid: </para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><ulink url="http://www.kde.org/"
>K töölaua keskkond (&kde;)</ulink
>: &kde; on populaarne vaba tarkvara töölaua keskkond.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><ulink url="http://www.trolltech.com/products/qt/"
>Qt</ulink
>: Qt on &kile; kompileerimiseks vajalik C++ arendusvahend.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><ulink url="http://www.ctan.org/"
>&latex;</ulink
>: kvaliteetne dokumendi ladumissüsteem. Usutavasti on sul kasutusel &tetex;, sest tegemist on ju UNIXilaadse süsteemiga.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Soovitatav tarkvara:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><ulink url="http://devel-home.kde.org/~kdvi/"
>&kdvi;</ulink
>: &kde; rakendus DVI eelvaatluseks.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Mõned loetletuist võivad olla kaasas sinu Linuxi distributsiooniga. Nende paigaldamiseks arvutisse uuri oma distributsiooni dokumentatsiooni või vaata üle paigaldus-CD või -DVD.</para>

			<para
>&kile; projekt pakub mitmeid erinevaid &kile; pakette, mida võib hõlpsasti paigaldada ja tööle panna ka ilma kompileerimata. Vaata täpsemalt <ulink url="http://kile.sourceforge.net/"
>&kile; koduleheküljelt</ulink
>.</para>

			<para
>Süsteemi soovituslikud omadused:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Pentiumiga ühilduv või kiirem <hardware
>protsessor</hardware
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>128 MB <hardware
>RAM</hardware
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>400 MB kuni 4 GB vaba ruumi <hardware
>kõvakettal</hardware
> sõltuvalt paigaldatavate programmide hulgast</para
></listitem>
				<listitem
><para
><hardware
>Hiir</hardware
> ja <hardware
>klaviatuur</hardware
></para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Eeldatav kasutajaskond</title>

			<para
>See käsiraamat on mõeldud kõigile sõltumata nende kogemustest &latex;, &kde;, &kile; või Linuxiga.</para>

			<para
>Edasijõudnumad kasutajad vaevalt käsiraamatut loevad, küll aga sooviks meie saada nende ettepanekuid dokumentatsiooni parandamise kohta. Kui soovid anda omapoolse panuse projekti või dokumentatsiooni, uuri palun veidi <ulink url="http://kile.sourceforge.net/"
>&kile; veebilehekülge</ulink
>. Kommentaarid dokumentatsiooni kohta võib saata aadressile <email
>jrpechta@yahoo.com</email
>.</para>

			<para
>Kas sul tekkis &kile; kohta mingeid küsimusi? Või probleeme kompileerimisel? Või soovid näha mõnda uut võimalust? Kõige mõttekam on tehnilist laadi küsimusi esitada või diskussiooni alustada meie meililistis <email
>kile-devel@lists.sourceforge.net</email
>.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Mida uut &kile; pakub?</title>

			<para
>&kile; praegune versioon on 1.6. Sellega kaasnevad mõned märkimisväärsed muudatused ja uued võimalused võrreldes &kile; eelmise versiooniga (1.5).</para>

			<para
>Uued võimalused:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Projektihaldus</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Uus võimas seesmine redaktor (Kate komponent)</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Kõik standardsed tööriistad on seadistatavad</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Failid ja projektid taastatakse uuel käivitamisel</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Parandatud süntaksi esiletõstmine <itemizedlist>
						<listitem
><para
>Tekstikeskkondade kaasamine</para
></listitem>
						<listitem
><para
>Esiletõstmine matemaatikakeskkondades</para
></listitem>
					</itemizedlist>
				</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Tsitaatide lisamine &bibtex; bibliograafiatest gBib või pyBliographeri vahendusel</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Sõnade statistika</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Kasutaja saab seadistada standardseid tööriistu</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Kasutaja saab seadistada silte</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Veaparandused:</para>
			<para
>Väiksemad parandused kogu programmis</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Litsents</title>

			<para
>&kile; kasutamisel soostud GNU Üldise Avaliku Litsentsi tingimustega. Täpsemat infot GNU Üldise Avaliku Litsentsi tingimuste kohta leiab <ulink url="http://www.gnu.org/copyleft/gpl.html"
>sellelt veebileheküljelt</ulink
>.</para>
			<para
>Täpsemat infot annab <xref linkend="credits"/>.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="introduction">

	<title
>Sissejuhatus</title>

	<sect1 id="intro_about">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
>Mis on &kile;?</title>

			<para
>&kile; integreeritud &latex;i keskkond &kde; töölaua tarbeks. &kile; pakub kõiki &latex;i funktsioone graafilises liideses, võimaldades hõlpsat, vahetut ja kohandatavat ligipääsu kõigile &latex; kompilerimise, järeltöötluse, silumise, teisendamise ja vaatamise vahenditele. Samuti võimaldab see kasutada käepäraseid nõustajaid, &latex; viiteid, &gnuplot;i ja XFigi liidest ning projektihaldust. </para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Mis on &latex;?</title>

			<para
>&latex; on tekstitöötlussüsteem, mille aluseks oli algselt 1977. aastal loodud programm &tex;, mis püüdis abistada autoreid enda töö professionaalsel esitamisel ladumissüsteemi pakkudes. Ladumissüsteem on professionaalne tekstitöötlemisvahend, mis esitab dokumendi välimused vastavalt dokumenditüübi spetsifikatsioonile. &latex;i eesmärk oli pakkuda autoritele automaatset ladumissüsteemi, mis oleks eriti abiks siis, kui tegemist on töömahuka matemaatiliste valemite ja ja muu sellise kirjapanemisega, mida <emphasis
>mitte mingil juhul</emphasis
> ei asetata &latex;is dollarimärkide vahele. Tänapäeval pakuvad selliseid võimalusi igale kasutajale paljud tekstitöötlusrakendused, kuid seniajani soovivad paljud, et dokument näeks hea välja, ei soovi aga kulutada tunde sellise väljanägemise kujundamisele. &latex; võtabki selle koorma sinu õlult ning lubab pühendada kogu tähelepanu dokumendi sisule, mitte välimusele. Ja muidugi <emphasis
>näebki</emphasis
> tulemus hea välja!</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="intro_latexbasics">

		<title
>&latex;i põhitõed</title>

		<para
>&latex;i ladumissüsteem sarnaneb muudele märkekeeltele, näiteks XML, mida tarvitatakse paljudes dokumenditüüpides (ka selles, mida sa parajasti loed), või veebilehekülgedel pruugitav HTML. Põhimõte on kasutada spetsiaalselt vormindatud võtmesõnu ehk <emphasis
>silte</emphasis
>, mis annavad rakendusele (tekstitöötlusrakendus, veebilehitseja või &kile; kompilaator) teada, kuidas teksti esitada. </para>

		<para
>Kuigi me püüame sulle võimalikult hästi &latex;it tutvustada, ei ole see kindlasti mitte &latex;i <quote
>piibel</quote
>. Kui soovid &latex;it paremini tundma õppida, võiksid pöörduda paremini varustatud raamatukogu poole. Selle käsiraamatu autorile on jätnud väga hea mulle H. Kopka ja P. W. Daley kirjutatud 'A Guide to &latex;', mis on mul seniajani raamaturiiulis. </para>

		<para
>Sarnaselt muudele märkekeeltele sisaldab &latex; <emphasis
>preambulat</emphasis
>, mis määrab ära globaalsed käsud, näiteks paberi suuruse, lehekülgede nummerdamise, teksti mõõtmed leheküljel, ning <emphasis
>sisu</emphasis
>, mis sisaldab dokumendi tekst. Preambula sisaldab minimaalselt käsku \documentclass ning eelneb sisule, mis algab käsuga <userinput
>\begin{document}</userinput
> ja lõpeb ootuspäraselt käsuga <userinput
>\end{document}</userinput
>. </para>

	</sect1>

	<sect1 id="intro_mainfeat">

		<title
>&kile; põhiomadused</title>

		<sect2 id="intro_docwizard">

			<title
>Dokumendinõustaja</title>

			<para
>&kile; pakutav nõustaja võimaldab väga hõlpsalt alustada dokumentide loomist &kile;s. Kui valid tegumirealt nõustaja, saad valida mitme dokumendi loomise võimaluse vahel: artikkel, raamat, kiri, raport või tühi dokument. Samuti saab kohe määrata mõningad dokumenti puudutavad omadused. </para>

			<para
>Nõustaja valikud:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><guilabel
>Dokumendiklass</guilabel
>: millist dokumenti soovid luua? On see artikkel, kiri, raport, raamat?</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Kirjatüübi suurus</guilabel
>: millises punktis kirja kasutada?</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Paberi suurus</guilabel
>: millises suuruses või stiilis paberit sinu dokumendi jaoks kasutada?</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Kodeering</guilabel
>: millist kodeeringut kasutada lähtefaili jaoks? On üsna tõenäoline, et soovid kasutada kodeeringut Latin 1, mis võimaldab kirjutada näiteks <userinput
>naïveté</userinput
>, mitte aga ASCII-d, kus sedasama sõna tuleb kirjutada <userinput
>na\"\ivet\'e</userinput
>.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Autori nimi</guilabel
>: siia läheb tõenäoliselt sinu enda nimi.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Dokumendi pealkiri</guilabel
>: sinu dokumendi pealkiri.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Muud valikud</guilabel
>: siin saab määrata muid trükkimise ja muu sellisega seonduvaid asju.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_templates">

			<title
>Eelnevalt määratud mallid</title>

			<para
>&kile; kasutab järgmisi eelnevalt määratud malle:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Tühi dokument: ässad alustavad kõike nullist!</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Artikkel: määratleb artikli vormingu, mis on piisavalt lühike, et sda ei pea jagama peatükkideks.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Raport: määratleb raporti vormingu keskmise pikkusega dokumentide jaoks, kus lehekülje numbrid asuvad reeglina välisserval.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Raamat: määratleb raamatu vormingu, mis pakub kõiki võimalusi, isegi sel määral, et selle abil kirjutatakse seniajani paljusid ülikooliõpikuid.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Kiri: määratleb kirja vormingu, mis tekitab automaatselt need neetud taandused, mida muidu ei ole kunagi meeles jälgida.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Uutel kasutajatel ei pruugi muretseda: siin kirjeldame omadusi väga lühidalt, pikemalt tuleb kõigi ülesannete teostamise võimalustest juttu edaspidi.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_highlight">

			<title
>Süntaksi esiletõstmine</title>

			<para
>&kile; sarnaneb muudele lähtekoodi redigeerimisega tegelevatele rakendustele, pakkudes võimalust tõsta automaatselt esile käsud, võtmed ning muud vajalikud elemendid. Nii võimaldab &kile; kiiresti tuvastada probleemsed alad: kui näiteks märkad, et mingi suurem tekstiosa on rohelist värvi, on usutav, et unustasid kuskil matemaatikakeskkonna sulgemata. Küllaps oleksid nagunii märganud, kui jube väljundfail välja näeb, aga esiletõstmine säästab märgatavalt sinu aega.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_autocoml">

			<title
>Keskkonna automaatne lõpetamine</title>

			<para
>&kile; praegune versioon pakub uue võimalusena keskkonna automaatset lõpetamist: see tähendab, et kui alustad keskkonda, kirjutades <userinput
>\begin{environment}</userinput
>, lisab &kile; aitomaatselt käsu <userinput
>\end{environment}</userinput
>, jättes vahele rea sinu teksti tarbeks. Selle võimaluse võib muidugi soovi korral ka välja lülitada (<menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
> <guimenuitem
>&kile; seadistamine...</guimenuitem
><guilabel
>LaTeX</guilabel
></menuchoice
>).</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_jump">

			<title
>Hüppamine struktuurielementidele</title>

			<para
>Kõik dokumendid struktureeritakse tavapäraselt teatud hierarhiasse. &latex; lubab dokumendi jaotamisel kasutada järgmist hierarhiat (kus osa on hierarhias suurim ja alamlõik väikseim jaotis) </para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>\osa</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\peatükk</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\sektsioon</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\alamsektsioon</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\alamalamsektsioon</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\lõik</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\alamlõik</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Dokumenti struktuurivaates vaadates võib elementide vahel liikuda klõpsuga elemendile, mida soovid vaadata.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_inverse">

			<title
>Pöördotsing</title>

			<para
>Oma &latex;-faili luues võib pöördotsing päris kasuks tulla. Kui oled loonud DVI-faili (seadmest sõltumatu fail), hüppab &kile; juhul, kui klõpsad DVI näitamise rakenduses hiire keskmise nupuga, vastavale reale &latex; lähtetekstis.</para>

			<para
>DVI (DeVice Independent file) definitsioon: DVI on failitüüp, mis sisaldab vormindatud dokumendi kirjeldust koos muu vajaliku infoga, näiteks kasutatud font. See on tavapärane &tex;/&latex;i väljund. DVI-failide vaatamiseks ja trükkimiseks mitmesugustes süsteemides ja seadmetel on olemas päris palju vahendeid. Vahel on DVI-faili nimetatud metafailiks.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_forward">

			<title
>Edasiotsing</title>

			<para
>Pöördotsingut kasutades seostatakse DVI-failis valitud elemendid redaktoriga, nii et kui klõpsata DVI-failis, hüpatakse vastavale kohale &latex;i lähtetekstis. Edasiotsing on täpselt vastupidine: võimaldab klõpsata mingil tekstiosal &latex; lähtetekstis, misjärel hüpatakse sellega seotud tekstosale DVI näitamise aknas.</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="intro_toolbar">

		<title
>Tööriistariba: mis teeb mida</title>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guibutton
>Uus</guibutton
>: avab uue dokumendi.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Ava</guibutton
>: avab uue dokumendi.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Sulge</guibutton
>: sulgeb dokumendi.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Defineeri dokument 'peadokumendina'</guibutton
>: seda kasutatakse mitme failiga töötades. Peadokument võimaldab kaasata dokumenti muid .tex-faile.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Kiire ehitamine</guibutton
>: kompileerib &latex; lähteteksti ja näitab tulemust automaatselt, kui tekstis ei ole just vigu.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Faili jälgimise režiim</guibutton
>: selles režiimis "jälgitakse" DVI-failis tehtavaid muudatusi ning uuendatakse faili automaatselt, ilma &kdvi;d uuesti käivitamata.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Vaata logifaili</guibutton
>: näitab .log-faili, mis lubab vaadata vigu.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Eelmine viga</guibutton
>: hüppab .log-failis tagasi ja tõstab esile lähtetekstis oleva vea.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Järgmine viga</guibutton
>: hüppab .log-failis edasi ja tõstab esile lähtetekstis oleva vea.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Stopp</guibutton
>: peatab parajasti täidetava toimingu.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>LaTeX</guibutton
>: käivitab &latex;i aktiivse dokumendiga.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>DVI vaatamine</guibutton
>: käivitab DVI vaataja</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>DVI->PS</guibutton
>: teisendab DVI-faili PostScript (PS) failiks.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>PS vaatamine</guibutton
>: käivitab PostScript (PS) vaataja.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>PDFLaTeX</guibutton
>: loob &latex;i lähtetekstist PDF-faili, kui on olemas &latex;i päis.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>PDF vaatamine</guibutton
>: näitab PDF-faili.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>DVI->PDF</guibutton
>: teisendab DVI PDF-iks.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>PS->PDF</guibutton
>: teisendab PS-i PDF-ks.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>LaTeX->HTML</guibutton
>: loob &latex;i lähtetekstist HTML-teksti.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>HTML vaatamine</guibutton
>: näitab loodud HTML-teksti.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>&kdvi; edasiotsing</guibutton
>: hüppab leheküljele, mis vastab redaktoris parajasti aktiivsele reale.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>Kui vaatad redigeerimisriba, näed kolme laia hüpikmenüüd. Need võimaldavad kiiresti lisada dokumenti enamkasutatavaid omadusi. Esimest neist kasutatakse dokumendi kiireks struktureerimiseks osadeks, peatükkideks, lõikudeks jne. Saadaolevad käsud jaotiste lisamiseks &latex;i lähteteksti on järgmised:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guilabel
>osa</guilabel
>: dokumendi struktuuri kõrgeim tasand.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>peatükk</guilabel
>: loob uue peatüki.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>sektsioon</guilabel
>: loob uue sektsiooni.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>alamsektsioon</guilabel
>: loob uue alamsektsiooni.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>alamalamsektsioon</guilabel
>: sekundaarne jaotis alamsektsiooni ja lõigu vahel.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>lõik</guilabel
>: loob uue lõigu.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>alamlõik</guilabel
>: loob uue alamlõigu.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>Hüpikmenüü kirjaga <guilabel
>pealdis</guilabel
> lubab dokumenti sisestada mitmesuguseid elemente, näiteks indekseid, allmärkusi, viiteid. Elementide lisamiseks &latex;i lähteteksti saab kasutada järgmisi käske: </para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guilabel
>pealdis</guilabel
>: käsk, mis tekitab antud tasandile pealdise.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>indeks</guilabel
>: loob indeksikirje faililaiendiga .idx.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>allmärkus</guilabel
>: loob dokumenti allmärkuse.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>viide</guilabel
>: kasutatakse viitamiseks eelnevalt määratud pealdisele, mille saab valida hüpikmenüüst.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>leheküljeviide</guilabel
>: loob dokumendis pealdisele vastava leheküljenumbri.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>tsitaat</guilabel
>: loob dokumendis bibliograafia põhjal tsitaadi.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Pealdise hüpikmenüü</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_ref_choose.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Pealdise hüpikmenüü</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Pealdise valimine viitele</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_ref_select.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Pealdise valimine viitele</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<para
>Võimaluse <guilabel
>tsitaat</guilabel
> kasutamisel pakutakse hüpikmenüüna biblioelemente, aga kui sul on kasutusel &bibtex;, siis see ei toimi. Sellisel juhul kasuta gBib'i või pyBliographer'it või tee seda käsitsi.</para>

		<para
>Viimane hüpikmenüü kirjaga <guilabel
>tilluke</guilabel
> võimaldab määrata teksti suuruse. Võimalik on määrata teksti, allmärkuste jne. suurust. &latex;i lähteteksti suuruse muutmiseks saab kasutada järgmisi käske:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guilabel
>tilluke</guilabel
>: kõige väiksem</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>skript</guilabel
>: väga väike</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>allmärkus</guilabel
>: väiksem</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>väike</guilabel
>: väike</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>normaalne</guilabel
>: normaalne</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>suur</guilabel
>: suur</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>Suur</guilabel
>: suurem</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>SUUR</guilabel
>: veel suurem</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>hiiglaslik</guilabel
>: veelgi suurem</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>Hiiglaslik</guilabel
>: kõige suurem</para
></listitem>
		</itemizedlist>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="quickstart">

	<title
>Kiirülevaade</title>

	<sect1 id="quick_begin">

		<title
>&latex;i dokumendi kirjutamine &kile;s algajatele</title>

		<para
>Igal &kile; kasutajal on uut dokumenti alustades kaks võimalust: ta võib selleks kasutada nõustajat, valides loodava dokumendi tüübi ning muud valikud, näiteks fondi suuruse, paberi suuruse jne., või siis alustada kõige kirjutamist käsitsi.</para>

		<para
><userinput
>\documentclass[12pt]{article}</userinput
></para>
		<para
><userinput
>\begin{document}</userinput
></para>
		<para
><userinput
>Siia tuleb LaTeXi lähtetekst.</userinput
></para>
		<para
><userinput
>\end{document}</userinput
></para>

		<para
>Iga &latex;i dokument algab käsuga <userinput
>\documentclass{dokumenditüüp}</userinput
>, kui sa just ei kasuta &latex;i vanemat versiooni,millisel juhul käsk on <userinput
>\documentstyle{dokumenditüüp}</userinput
>. &latex;ist on praegu kasutusel kaks levinumat versiooni: 2.09, kus dokumendi alustamisek on tarvitusel <userinput
>\documentstyle</userinput
> ja 2<subscript
>E</subscript
>, kus pruugitakse käsku <userinput
>\documentclass</userinput
>. Käsk <userinput
>\documentclass</userinput
> kasutab alati süntaksit <userinput
>\documentclass[lisaargument]{klass}</userinput
>.</para>

		<para
>Ülaltoodu koodinäite kirjutamisel saadakse selline väljund:</para>

		<para
><computeroutput
>Siia tuleb LaTeXi lähtetekst.</computeroutput
></para>

		<para
>Nurksulud pärast käsku <userinput
>\documentclass</userinput
> tähistavad kasutatavat võtit. Võti <userinput
>[12pt]</userinput
> määrab artikli fondi suuruse. Kui fondi suurust ei määrata alguses, võib seda teha ka tekstis hiljems.</para>

		<para
>Kui oled toodud näite kirja pannud, tuleb &latex;i lähtetekst ka kompileerida. Lihtsaim viis &latex;i lähteteksti kompileerida on kasutada ehitamisemenüüd või kiire ehitamise nuppu.</para>

		<para
>Lähteteksti saab kompileerida ka kiirklahviga <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
><keycap
>2</keycap
></keycombo
>.</para>

		<para
>Lähtetekst tuleb enne kompileerimist salvestada. &kile; teeb seda automaatselt, kuid ainult peadokumendi jaoks: kui sul on mingeid alamdokumente, tuleb need käsitsi salvestada.</para>

		<para
>Kui dokumendi kompileerimine ei õnnestu, uuri logifaile, kus võib leida vead. Kiire ehitamise nuppu kasutades peaks &kdvi; vaataja automaatselt käivituma. Kui seda ei juhtu, uuri logifailist, mis viga oli.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_env">
		<title
>Keskkonnad</title>

		<para
>Keskkond on käsk, mis võimaldab teatud tekstiosa käsitleda ülejäänud dokumendist erinevalt. Oletame näiteks, et lood raportit fondi suurusega 12, kuid mõne lause jaoks vajad erinevat fondi suurust. Käsud <userinput
>\begin{environment}</userinput
>, <userinput
>\huge</userinput
> ja <userinput
>\end{environment}</userinput
> lubavad muuta teksti keskkonnakäskude vahel hiiglaslikuks.</para>

		<para
>Seega rakenduvad muudatused ainult käskude <userinput
>\begin{environment}</userinput
> ja <userinput
>\end{environment}</userinput
> vahel. Keskkonna sees võib teha kui palju tahes muudatusi.</para>

		<para
>Dokumendi loetavamaks ja kasutajasõbralikumaks muutmiseks on päris palju võimalusi. Dokumendile võib lisada näiteks spetsiaalseid fonte, rasvast või kaldkirja, allajoonitud teksti jne. Kõik need lõpevad kas käsuga <userinput
>\end</userinput
> või keskkonna lõppedes.</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><userinput
>\begin{emph}</userinput
> või <userinput
>\begin{em}</userinput
>: paneb teksti kaldkirja, käsk kehtib, kuni koodis esineb <userinput
>\end{em}</userinput
>, <userinput
>\end{emph}</userinput
> või keskkonna lõppemine. Lauses ühe sõna panemiseks kaldkirja kasuta süntaksit: see on <userinput
>\en{minu}</userinput
> lause.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\bfseries{Ma panen selle teksti sulgudes rasvasesse kirja}</userinput
>: muudab teksti rasvaseks, käsk kehtib kuni sulgeva suluni.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\quote</userinput
>: tekitab dokumendis jutumärkides osa, mis algab käsuga <userinput
>\begin{quote}</userinput
> ja lõpeb käsuga <userinput
>\end{quote}</userinput
>.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\center</userinput
>: tsentreerib teksti.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\verse</userinput
>: loob luuletustele vajaliku keskkonna.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\itemize</userinput
>: tekitab loendi.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_using">

		<title
>&kile; kasutamine</title>

		<para
>Nüüd, kus oleme andnud põgusa ülevaate, kuidas kirjutada teksti &latex;i märkekeeles, näitame samm-sammult, kuidas luua &kile;s dokument.</para>

		<procedure>
        		<step
><para
>Käivita &kile;</para
></step>
			<step
><para
>Loo uus dokument: <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
><guimenuitem
>Uus</guimenuitem
><guilabel
>Tühi dokument</guilabel
></menuchoice
>.</para
></step>
			<step
><para
>Vali <menuchoice
><guimenu
>Nõustaja</guimenu
><guimenuitem
>Kiirstart</guimenuitem
></menuchoice
>, seejärel vali vorming ja määra nõustajas oma eelistused.</para
></step>
			<step
><para
>Kui nõustaja on teksti sisestanud, kohanda dokumenti loetavamaks, lisa vähemalt üks tsitaat, üks rasvases ja üks kaldkirjas osa ning luuleosa, et näha, mille poolest ja kuidas käsud erinevad.</para
></step>
			<step
><para
>Salvesta fail ja anna sellele nimeks <filename
>intro.tex</filename
>.</para
></step>
			<step
><para
>Ehita dokument kiirklahviga <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>2</keycap
></keycombo
> või klõpsuga nupul LaTeX.</para
></step>
			<step
><para
>Vali <guibutton
>DVI vaatamine</guibutton
>.</para
></step>
			<step
><para
>Kontrolli põhjalikult oma teksti.</para
></step>
			<step
><para
>Kui oled lõpetanud, klõpsa redaktorisse naasmiseks nupule <guibutton
>Redaktorivaade</guibutton
>.</para
></step>
		</procedure>

		<para
>Ja ongi kõik! Oled saanud valmis oma esimese &latex;i dokumendi. Kui soovid faili edasi muuta, vali <menuchoice
><guimenu
>Vaade</guimenu
> <guimenuitem
>Redaktorivaade</guimenuitem
></menuchoice
> ning jõuad tagasi lähteteksti redaktorisse (eeldusel muidugi, et kasutad põimitud redaktorit).</para>

		<para
>Kui ehitad dokumendi ega näe teksti, kontrolli, et vaataja oleks seatud nähtava osa ülemisse vasakusse nurka. Lähteteksti kompileerides tsentreeritakse tekst ekraani keskele, kuid kasutades ehitamiseks &latex;it ja seejärel käsku <guibutton
>DVI vaatamine</guibutton
>, ei viida teksti automaatselt ekraani keskele.</para>

		<para
>Kui oled DVI loonud, võid oma dokumendi trükkida või teisendada soovi korral PostScript või PDF-failiks. Proovi ja katseta!</para>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_dvi">

		<title
>DVI failid</title>

		<para
>DVI tähendab <emphasis
>seadmest sõltumatu</emphasis
> (inglise keeles 'DeVice Independent') fail. Neid loob &tex; või &latex;, et teksti oleks arvutil lihtsam näidata. DVI-faili võib suunata mitmesugustele väljunditele, näiteks printerile, PostScript või PDF konverterisse või arvutiekraanile.</para>

	 	<sect2 id="quick_viewdvi">

			<title
>DVI vaatamine</title>

			<para
>Seda, kuidas DVI-faili ekraanil vaadata, sa juba tead: kasuta selleks tööriistariba nuppu <guibutton
>DVI vaatamine</guibutton
>.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_printdvi">

        	<title
>DVI trükkimine</title>

			<para
>DVI trükkimiseks saab kasutada sama meetodit, millega dokument luuakse (vaata <xref linkend="quick_using"/>). Pärast 7. sammu, kui oled klõpsanud <guibutton
>DVI vaatamine</guibutton
>, vali vaatajas <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
><guimenuitem
>Trüki</guimenuitem
></menuchoice
> ning kui printer on korrektselt seadistatud, DVI trükitaksegi.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_manprint">

			<title
>DVI trükkimine käsitsi</title>

			<para
>DVI trükkimiseks käsitsi näiteks rakendusest <application
>Konsole</application
>, kasuta tööriistariba nuppu <guibutton
>DVI->PS</guibutton
> või kirjuta <userinput
>dvips intro.dvi</userinput
>. See käsk teisendab DVI PostScript-failiks. Kui fail on teisendatud, saab selle trükkida vaatajast menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
> <guimenuitem
>Trüki</guimenuitem
></menuchoice
> või konsoolist käsuga <userinput
>lpr intro.ps</userinput
>.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_exportdvi">

			<title
>DVI eksportimine</title>

			<para
>Tööriistariba võimaldab eksportida DVI mitmesse vormingusse. Kui &latex;i lähtetekstist on loodud DVI, peaks olema seda võimalis tööriistariba nuppude abil eksportida just sulle meelepärasesse vormingusse.</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_inverseforward">

		<title
>Edasi- ja pöördotsing</title>

		<sect2>

			<title
>Edasiotsing</title>

			<para
>Edasiotsing tarvitab &kdvi;d ja välist faili (&latex;is nimetatakse väliseid faile <emphasis
>pakettideks</emphasis
>) nimega <filename
>srcltx.sty</filename
>. Võiksid oma failid läbi otsida, et tuvastada, kas distributsiooniga on kaasa tulnud fail <filename
>srcltc.sty</filename
>. Kui jah, siis tuleb preambulas määrata järgmine käsk.</para>

			<para
><computeroutput
>\documentstyle[12pt, a4paper]{book}</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\usepackage[active]{scrltx}</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\pagestyle{empty}</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\renewcommand{\baselinestretch}{2}</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\begin{document}</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\begin{verse}</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>KDE \LaTeX\i lähteteksti redaktor &kile; on minu lemmik.</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\em{Sest} seda on nii lihtne kasutada!</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\end{verse}</computeroutput
></para>
			<para
><computeroutput
>\end{document}</computeroutput
></para>

			<para
>Kui oled avanud paketi <filename
>srcltx</filename
>, võid &kdvi; avatuks jätta. Edasiotsing võimaldab klõpsata mingile tekstiosale &latex;i lähtetekstis ning hüpata vastavale asukohale DVI vaataja aknas.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Pöördotsing</title>

			<para
>Pöördotsing toimib, kui:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Edasiotsing on lubatud ja tööle pandud.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Lähteteksti fail on kompileeritud.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>&kdvi; teab, millist redaktorit kasutada (vaata <xref linkend="quick_dviprefs"/>).</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Pöördotsingu kasutamiseks salvesta ja kompileeri &latex;i lähtetekst ning ava DVI vaataja klõpsuga DVI vaatamise nupule tööriistaribal.</para>

			<para
>Kui DVI vaataja on avatud, klõpsa hiire keskmise nupuga mingil tekstiosal ning peaksid jõudma tagasi redaktorisse just sellesse kohta lähtetekstis, millel sa DVI vaatajas klõpsasid.</para>

			<para
>See &kdvi; võimalus lubab hiire keskmise nupu klõpsuga DVI dokumendis avada &kile;s vastava &tex;i dokumendi ja hea õnne korral vastavale reale minna. Et see korralikult toimiks, peab &tex;i dokument olema eelnevalt kompileeritud ning &kdvi; edasiotsing juba töötama.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_dviprefs">

			<title
>DVI eelistused ja seadistused</title>

			<para
>Muutmaks &kile; oma &kdvi; vaikeredaktoriks anna käsureal järgmine korraldus:</para>

        	<para
><computeroutput
>kile %f --line %l</computeroutput
> (viimane võti on väiketäht l, mitte number 1).</para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>&kdvi; seadistamine...</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_kdvi_settings.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>&kdvi; seadistamine...</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Vigade lahendamine</title>

			<para
>Kui kasutasid kiiret ehitamist ning DVI vaataja ei avanenud, on tõenäoline, et tegemist on mingi veaga. Sellisel juhul võib viga näha logifaili/teate alal, kus näidatakse vea kokkuvõtlikku kirjeldust.</para>

			<para
>Logifail selgitab, millise veaga lähtetekstis on tegemist. Redaktoris saab kasutada tööriistaribal olevaid nuppe <guibutton
>Eelmine viga</guibutton
> ja <guibutton
>Järgmine viga</guibutton
> vigade vahel liikumiseks. Logifail annab alati teada, millisel real viga esines. Kui soovid seda rida näha, klõpsa logiaknas veal ning &kile; viib sind vastavat viga sisaldavale reale.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="startnew">

	<title
>Uue dokumendi loomine</title>

	<sect1 id="startnew_sect">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
></title>

			<para
>Kui klõpsad tööriistaribal uue dokumendi loomise nupule, ilmub dialoog, mis pärib, millist mallitüüpi soovid dokumendi jaoks kasutada. Võimalused on vaikimisi järgmised:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Tühi dokument</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Kiri</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Raamat</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Artikkel</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Raport</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Kui valid <guilabel
>tühja dokumendi</guilabel
>, võid alustada dokumendi loomist päris tühjalt kohalt või kasutada nõustajat uue dokumendi kiireks alustamiseks (vaata <xref linkend="intro_docwizard"/>).</para>

		</sect2>

		<sect2>
			<title
>Mallid</title>

			<para
>&latex;i sagedasemad kasutajad tarvitavad tihtipeale peaaegu igal dokumendil üht ja sama preambulat, mille on hoolsalt just enda maitsele kohandanud. Uue dokumendi käivitamisel võib seepärast õige mugav olla, kui &kile; alustab kohe kasutaja määratud &latex; dokumendiga. Selleks ongi olemas mallid: iga pidevalt sarnaseid dokumente loov &kile; kasutaja võidab kahtlemata &kile; pakutavast võimalusest luua ise enda maitsele vastavaid malle.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Uue malli loomine</title>

			<para
>Uue malli loomiseks tuleb esmalt avada &tex;/&latex;-fail või luua uus fail. &kile; võib malli luua olemasoleva dokumendi põhjal, kui avad soovitud dokumendi ja kasutad menüükäsku <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
> <guimenuitem
>Loo dokumendi põhjal mall</guimenuitem
></menuchoice
>.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Kohatäitjate kasutamine</title>

			<para
>Kui lood uue dokumendi malli põhjal käsuga <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
><guimenuitem
>Uus</guimenuitem
></menuchoice
>, võidakse teatud sümbolite kombinatsioonid asendada mõningate andmetega, näiteks sinu nime või kasutatava kodeeringuga. Nende muutujate seadistamiseks kasuta menüükäsku <menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
><guimenuitem
>&kile; seadistamine</guimenuitem
></menuchoice
>. Mallimuutujad võid määrata just sellised, nagu sulle vaja.</para>

			<para
>Kui lood malli omal käel, on kasulik teada, millised sümbolite kombinatsioonid milliseid mallimuutujaid tähistavad:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><userinput
>$$AUTHOR$$</userinput
>: asendatakse autorimuutujaga.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>$$DOCUMENTCLASSOPTIONS$$</userinput
>: asendatakse dokumendiklassi võtme muutujaga. Tavaliselt kasutatakse seda umbes nii: <userinput
>\documentclass[$$DOCUMENTCLASSOPTIONS$$]{article}</userinput
>.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>$$INPUTENCODING$$</userinput
>: kui sisendi kodeeringu muutuja väärtuseks on näiteks <userinput
>latin1</userinput
>, asendatakse string <userinput
>\input[latin1]{inputenc}</userinput
>.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2 id="templ_wiz">

			<title
>Malli loomine nõustajas</title>

			<para
>Lihtsaim viis uut malli luua on käivitada nõustaja ning seejärel anda vajalikud käsud paremal redaktoris. Kui dokument on võtnud sulle meelepärase kuju:</para>

			<procedure>
				<step
><para
>Salvesta fail</para
></step>
				<step
><para
>Ava menüü <guimenu
>Fail</guimenu
></para
></step>
				<step
><para
>Vali <guimenuitem
>Loo dokumendi põhjal mall</guimenuitem
></para
></step>
				<step
><para
>Vajadusel muuda veel malli</para
></step>
				<step
><para
>Sisesta oma uue malli nimi</para
></step>
				<step
><para
>Klõpsa <guibutton
>OK</guibutton
> malli lisamiseks menüüsse</para
></step>
			</procedure>

			<para
>Kui nüüd lood uue dokumendi, võid tavapärase kirja, raporti, raamatu, artikli ja tühja dokumendi kõrval valida ka omaloodud malli.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Malli loomine mis tahes faili põhjal</title>

			<para
>Malli võib luua mis tahes faili põhjal. Kui püüad võimalikult vähese vaevaga läbi ajada, võid otsida vajalikku malli internetis ning siis võtta ette samad sammud, mida kirjeldab <xref linkend="templ_wiz"/>.</para>

			<para
>Oletame, et soovid luua korralikku A0 postert, mida kasutatakse tihtipeale teaduskonverentsidel. &latex; mõistagi aitab sul luua väga külgetõmbava ja köitva posteri. A0 posteri malli võid leida <ulink url="http://lars.nummedal.net/?RC=a0poster"
>Lars Nummedali koduleheküljelt</ulink
>, kus paraku küll kommentaarid on norra keeles. Pea meeles, et sul läheb vaja paketti <filename
>a0poster</filename
>, mida standardse &tetex;i tarkvaraga kaasas ei ole.</para>

		</sect2>

		 <sect2 id="templ_rem">

	 		<title
>Malli eemaldamine</title>

			<para
>Malli eemaldamiseks &kile;st vali:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
><guimenuitem
>Eemalda mall</guimenuitem
></menuchoice
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>Ilmub kõiki malle näitav dialoog</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Vali mall</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klõpsa 'Eemalda' ja mall eemaldataksegi</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Malle märkega * ei saa eemaldada, kui sul selleks õigusi pole</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="editing">

	<title
>&latex; dokumentide redigeerimine</title>

	<para
>&kile; seesmine redaktor kasutab ära Katet. Kate on programmeerijatele loodud tekstiredaktor, mis suudab lugeda ja kasutada esiletõstmist paljude tekstifailide tüüpide korral, sealhulgas &latex; ja &bibtex;.</para>

	 <para
>Kate ja selle võimaluste kohta annab rohkem teavet <ulink url="help:kate"
>Kate käsiraamat</ulink
>. &kile; kasutajad võiksid ennekõike vaadata peatükki <quote
>Töö Katega</quote
>.</para>

	 <sect1 id="editing_sect">

		<title
></title>

	 	<sect2>

	 		<title
>Kursori liikumine</title>

			<para
>Kui soovid valida teksti, saab seda teha nii:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Hoia all hiire vasak nupp ja lohista hiirt teksti äramärkimiseks</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klõpsa sõnal kursori liigutamiseks uuele alale</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klõpsa sõnal kaks korda terve sõna valimiseks</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klõpsa kolm korda terve lause valimiseks</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Hiire vasakut nuppu all hoides ja valitavat teksti lohistades kopeeritakse valitud tekst automaatselt lõikepuhvrisse.</para>

			<para
>Klahvi Shift all hoides ning nooleklahve kasutades saab redaktoriaknas valida vajaliku lähteteksti osa.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Sulgude lõpetamine ja paarilise näitamine</title>

			<para
>Sulgude lõpetamine on üks visuaalseid vahendeid, mida kasutatakse redaktorivaates paremaks näitamiseks, millised sulud teineteisega kokku lähevad. Kui avad .tex-faili ja valid suvalise sulu, olgu see ümarsulg (), nurksulg [] või looksulg{}, tõstab redaktor esile nii selle kui tema paarilise kollase värviga (seda vaikevärvi saab mõistagi muuta). Kui asetad kursori näiteks looksulule käsus <userinput
>\section{Sissejuhatus}</userinput
>, näed <userinput
>\section{Sissejuhatus}</userinput
> vaikimisi kollasena esiletõstetuna, näidates sulle sel moel alustavat ja lõpetavat looksulgu.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Esiletõstmine</title>

			<para
>&kile; suudab tuvastada ja esile tõsta erinevat tüüpi koodi. Nii on näiteks &latex;i käsud eristatud tavalisest tekstist, mis muudab tavalise teksti lugemise hõlpsamaks. Erineva värviga on tähistatud ka valemid. </para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Keskkonna automaatne lõpetamine</title>

			<para
>&kile; käesoleva versiooni uus võimalus on keskkonna automaatne lõpetamine: kui alustad uut keskkonda näiteks käsuga <userinput
>\begin{environment}</userinput
>, lisab &kile; automaatselt käsu <userinput
>\end{environment}</userinput
>, jättes nende vahele rea, kuhu saad sisestada oma teksti.</para>

			<para
>Automaatse lõpetamise saab <menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
><guimenuitem
>&kile; seadistamine</guimenuitem
></menuchoice
> &latex;i kaardil. </para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>Võrrandikeskkonna lõpetamine</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_autocomplete.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>Võrrandikeskkonna lõpetamine</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="latex">

	<title
>&latex;i siltide kasutamine</title>

	<para
>&latex; pakub sadu silte, mida saab lisada sümbolite ja erimärkide tähistamiseks. Lihtsaim viis erimärki lisada on kasutada menüüd failipu ja lähteteksti akna vahel.</para>

	<screenshot>
		<screeninfo
>Külgriba menüü</screeninfo>
		<mediaobject>
		<imageobject>
		<imagedata fileref="snap_sidebarmenu.png" format="PNG"/>
		</imageobject>
		<textobject>
		<phrase
>Külgriba menüü</phrase>
		</textobject>
		</mediaobject>
	</screenshot>

	<para
>Erimärgi lisamiseks klõpsa märgitüübil, mida soovid lisada. Kategooriad on järgmised:</para>

	<itemizedlist>
		<listitem
><para
>Relatsioonisümbolid</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Kreeka tähed</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Nooled</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Piiritlejad</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Mitmesugused sümbolid</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Võõrtähed</para
></listitem>
	</itemizedlist>

	<sect1 id="latex_bib">

     	<title
>Biblioelementide kasutamine</title>

		<para
><userinput
>\bibitem</userinput
> on käsk, mis viitab, et dokumendis on kasutusel <userinput
>thebibliography</userinput
>. Käsu <userinput
>\bibitem</userinput
> süntaks on <userinput
>\bibitem[pealdis]{võti}</userinput
>.</para>

		<para
>Võti <userinput
>[pealdis]</userinput
> võimaldab sul lisada bibliograafiakirjele omaenda pealdiste süsteemi. Kui seda ei ole määratud, seatakse kirjed numbrilisse järjekorda: [1], [2], [3] jne.</para>

		<para
>Argumenti <userinput
>{võti}</userinput
> kasutatakse viitamiseks ja käskude <userinput
>\bibitem</userinput
> ning <userinput
>\cite</userinput
> linkimiseks üksteise ning neis leiduva infoga. Käsk <userinput
>\cite</userinput
> sisaldab pealdist, mis on seotud käsuga <userinput
>\bibitem</userinput
>, mis asub keskkonnas <userinput
>thebibliography</userinput
> ja sisaldab viiteandmeid. Nii <userinput
>\bibitem</userinput
> kui <userinput
>\cite</userinput
> peab sisalduma sama <userinput
>{võti}</userinput
>. Kõige hõlpsam on võtmeid mõistagi korraldada autori perekonnanime järgi. Sekundaarne <userinput
>{}</userinput
> käsus <userinput
>{thebibliography}</userinput
> tähistab pikimat bibliograafiapealdist, mis sul võib olla. Nii võib {suva} lisamisel pealdis olla maksimaalselt "suva" pikkune. Kui seda parameetrit korrektselt ei määrata, ei pruugi bibliograafia kuigi atraktiivne välja näha.</para>

		<para
>Bibliograafia seisab peadokumendist eraldi, selle näidiskood võib olla selline:</para>

		<para
><userinput
>\begin{thebibliography}{50}</userinput
></para>
		<para
><userinput
>\bibitem{Simpson} Homer J. Simpson. \texts]{Mmmmm...doughnuts}.</userinput
></para>
		<para
><userinput
>Evergreen Terrace Printing Co., Springfield, SomewhereUSA, 1998</userinput
></para>
		<para
><userinput
>\end{thebibliography)</userinput
></para>

		<para
>Oletame nüüd, et sinu põhilähtetekstis leidub info, mida seob käsuga <userinput
>\bibitem</userinput
> käsk <userinput
>\cite</userinput
>. Lähtetekst näeb siis välja selline:</para>

		<para
><userinput
>Minu töö aluseks Simpsonite\copyright filosoofia kohta on mu lemmikraamat \cite{Simpson}.</userinput
></para>

		<para
>Sinu dokumendi bibliograafia näeb lõpuks välja siis selline:</para>

		<para
><computeroutput
>[1] Homer J. Simpson. Mmmmm...doughnuts. Evergreen Terrace Printing Co., Springfield, Somewhere, 1998.</computeroutput
></para>

		<para
>Lihtsaim viis käskude <userinput
>\bibitem</userinput
> ja <userinput
>\cite</userinput
> kasutamiseks on tööriistariba hüpikkast kirjaga <guilabel
>tsitaat</guilabel
>. Kui soovid lisada tsitaadi, pakutakse sulle seni loodud <userinput
>bibitem</userinput
>-ite loendit, millest võid valida vajaliku. &kile; suudab nüüd ka töötada käsikäes &bibtex;i redaktoritega, näiteks gBib ja pyBliographer, mis muudab tsiteerimise märgatavalt hõlpsamaks.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="latex_usertags">

		<title
>Kasutaja määratud sildid</title>

		<para
>&kile; võimaldab oma dokumentide jaoks silte luua. Silt sarnaneb viidale, mis käivitab mõne sinu käsu või kirjutab teksti, mida sageli dokumendis kasutad. Mina näiteks tarvitan kirjutamisel sageli väljendeid "Ma eelistan LaTeXit TeXile" ning "Mida ma küll ilma Linuxita peale hakkaksin?" Nende loomiseks kasutaja määratud siltidena:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
>Klõpsa menüül <guimenu
>Kasutaja</guimenu
></para
></listitem>
			<listitem
><para
>Vali <guisubmenu
>Kasutaja sildid</guisubmenu
></para
></listitem>
			<listitem
><para
>Vali <guimenuitem
>Kasutaja siltide redigeerimine</guimenuitem
></para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>Ilmub dialoog, kus saab luua omaenda defineeritud silte.</para>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Kasutaja siltide redigeerimise dialoog</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_editusertag.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Kasutaja siltide redigeerimise dialoog</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Kasutaja määratud sildi sisestamine</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_usertag.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Kasutaja määratud sildi sisestamine</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<para
>Oma kahe sildi loomiseks, mida mul kirjutamisel sageli vaja läheb, annan neile selgelt eristava nime. Sildile antav nimi tule sisestada sektsiooni <guilabel
>Menüükirje</guilabel
>, vastav tekst aga sektsiooni <guilabel
>Väärtus</guilabel
>. Kui vajalikud andmed on sisestatud, võin neid silte kasutada kiirklahvidega <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
><keycap
>Shift</keycap
><keycap
>1</keycap
></keycombo
>, mis lisab esimese sildi teksti "Ma eelistan LaTeXit TeXile", ning <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
><keycap
>Shift</keycap
><keycap
>2</keycap
></keycombo
>, mis lisab teise sildi teksti "Mida ma küll ilma Linuxita peale hakkaksin?"</para>

		<sect2 id="latex_usertags_uc">

			<title
>Unikaalsed sümbolid kasutaja määratud siltides</title>

			<para
>&kile; tarvitab mitmeid unikaalseid sümboleid, millel on unikaalne tähendus ka kasutaja määratud siltides: %, %S, %M, %C ja %env.</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><userinput
>%</userinput
>: sümbol lähteteksti kommenteerimiseks.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>%S</userinput
>: asendab lähtefaili nime.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>%M</userinput
> tähistab märgitud teksti; valitud tekst lisatakse kasutaja määratud siltide tarvitamisel selle asemele.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>%C</userinput
>: sinna viiakse kursor pärast kasutaja määratud sildi lisamist.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Selgitamaks, kuidas see toimib, oletame, et mul on kasutaja määratud silt väärtusega <userinput
>\bfseries{%M}%C</userinput
> ning ma olen dokumendis ära märkinud teksti, mille tahan panna rasvasesse kirja. Seega tõstan esile fraasi <userinput
>Ma armastan reedet</userinput
>, lisan enda kasutaja määratud sildi, vajutades <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
><keycap
>Shift</keycap
><keycap
>1</keycap
></keycombo
> ning tulemuseks on fraas <userinput
>\bfseries{Ma armastan reedet}</userinput
>, kusjuures kursor asetseb fraasi lõpus.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="build">

	<title
>Ehitamisvahendite kasutamine</title>

	<sect1 id="build_sect">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
>&latex;i, PDF&latex;i kompileerimine</title>

			<para
>Dokumendi teisendamiseks muusse vormingusse tuleb esmalt kompileerida oma &latex;i lähtetekst.</para>

			<para
>Lähteteksti kompileerimiseks graafilistele vaatajatele nagu &kdvi;, muudele DVI vaatajatele või teisendamiseks PostScripti (PS) võid kaasutada kiirklahvi <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>2</keycap
></keycombo
> või menüükäsku <menuchoice
><guimenu
>Tööriistad</guimenu
> <guimenuitem
>LaTeX</guimenuitem
></menuchoice
>. See kompileerib lähteteksti muude vormingute jaoks, misjärel saab kasutada võimalusi:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>DVI vaatamine (kasutab vaikimisi määratud vaatajat): <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>3</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>Teisendus DVI->PS: <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>4</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>PS-faili vaatamine: <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>5</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Dokumenti saab kompileerida mitmel moel. Kui soovid näiteks dokumendi kompileerida ja muuta vahetult PDF-failiks, on vajalik PDF&latex;: see kompileerib lähteteksti, mille saab siis teisendada PDF-failiks. Seda saab teha kiirklahviga <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>6</keycap
></keycombo
> või menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Tööriistad</guimenu
> <guimenuitem
>PDF&latex;</guimenuitem
></menuchoice
>. See protsess ehitab sinu dokumendi, nii et seda on võimalik vaadata mõnes muus rakenduses.</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>PDF vaatamine: <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>7</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>PS->PDF: <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>8</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>DVI->PDF: <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>9</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Graafikafaili vormingud</title>

			<para
>Pane tähele, et PDF&latex; suudab pakettide <userinput
>graphics</userinput
> või <userinput
>graphicx</userinput
> kasutamisel kompileerida korrektselt PDF-faili PNG- ja JPG-failid, aga mitte EPS-failid. Ja vastupidi, kompileerimine DVI-failiks ning teisendamine PS- või PDF-failiks toetab EPS-ide kasutamist, aga mitte PNG- ja JPG-faile. Selle kurvastava asjaolu lahendamiseks ning nii EPS- kui ka PNG- ja JPG-failide kaasamiseks on mitu erinevat võimalust:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>EPS-failid on võimalik teisendada PNG või mõnesse muusse vormingusse näiteks rakendusega <ulink url="http://www.gimp.org/"
><application
>Gimp</application
></ulink
> ning seejärel kasutada PDF&latex;it.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Teisendamise võib ette võtta ka teistpidi ning tarvitada &latex;it ja PS-PDF teisendust. See ei ole siiski soovitatav, sest JPG- või PNG-failid EPS-idena on üldiselt väga suured, mis võib kaasa tuua tarbetult mahukate dokumentide tekkimise.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Kui sul on vaja faili PS vormingus, kuid JPG- või PNG-failidega, võid lihtsalt kasutada kõigepealt PDF&latex;it ja seejärel käsureaprogrammi pdftops või, veelgi parem, määrata omaenda sildi (vaata <xref linkend="latex_usertags"/>).</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Kasuta õiget faili õige graafika jaoks!</para>

		 	<itemizedlist>
			 	<listitem
><para
>EPS on omamoodi vektorgraafika skriptikeel, mis kirjeldab kõiki jooni ja punkte, millest graafika koosneb. See ei kaota eriti suurendamisel ning sobib kõige paremini diagrammide ja vektorgraafika jaoks, mille loomupärane väljund ongi EPS. Kuid piltide puhul, kus see vorming püüab kõigest väest kirjeldada iga pikslit, omandab EPS kiiresti hiigelsuuruse.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>PNG (või GIF) on kaotusteta failivorming korraliku tihenduse ja kvaliteediga. See sobib hästi diagrammide, jooniste ja kõige muu jaoks, kus on oluline säilitada teravus. Siiski on see mõnikord liiga ülepakutud fotode jaoks ning seda ei ole võimalik suurendada sellisel moel nagu EPSi.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>JPG on kaotustega vorming, mis tihendab faile paremini kui PNG, ent kaotab sellevõrra omajagu pilditäpsuses. Fotode korral ei ole see tavaliselt oluline, kuid diagrammide ja jooniste puhul võib tulemuseks olla kesine kvaliteet ning mõned peenemad read võivad sootuks kaduma minna. Sellisel kuhul on EPS või PNG kindlasti parem valik. Ka seda vormingut ei saa suurendada sellisel moel nagu EPSi.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Kuid pea alati meeles: kus rämpsu juba on, seal seda vähemaks ei jää! Ükski teisendus ei saa muuta kehva pilti heaks.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="build_cl">

			<title
>Käsurea parameetrid</title>

			  <para
>Võib juhtuda, et soovid anda töövahenditele oma failide kompileerimiseks või teisendamiseks mõningaid spetsiaalseid käsureaparameetreid. Standardseid tööriistu saab seadistada menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
> <guimenuitem
>&kile; seadistamine</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Põhidokument</title>

			<para
>Dokumendi määratlemine põhidokumendina võimaldab töötada erinevate failidega, nii et sul on ülemdokument (ehk põhidokument) ja töö juurde käivad alamdokumendid. Pärast põhidokumendi määramist vastava käsuga menüüs <guimenu
>Seadistused</guimenu
> käivad kõik menüü <guimenu
>Tööriistad</guimenu
> vahendusel antud käsud ainult selle dokumendi kohta isegi juhul, kui töötatakse alamdokumentidega. Põhimõtteliselt võib peadokumendi isegi sulgeda.</para>
		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Veahaldusest lähemalt</title>

  			<para
>Pärast &latex;i käivitamist uurib &kile; &latex;i genereeritud veateateid. Kui esineb vigu või hoiatusi, antakse neist teada logi/teadeteaknas. Teateid saab lähemalt uurida menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Ehitamine</guimenu
> <guimenuitem
>Vaata logi</guimenuitem
></menuchoice
> või kiirklahviga <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
><keycap
>0</keycap
></keycombo
>. &latex;i genereeritud logi näidatakse siis logi/teadeteaknas ning vead ja hoiatused on esile tõstetud.</para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>Logi vaatamine...</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_compile_error.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>Logi vaatamine...</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

			<para
>Logifaili ühelt teatelt teisele saab hõlpsasti hüpata menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Ehitamine</guimenu
> <guimenuitem
>Järgmine/Eelmine LaTeXi viga/hoiatus</guimenuitem
></menuchoice
> või vastavat tööriistariba nuppu klõpsates.</para>

			<para
>Hüppamaks &latex;i lähtetekstis reale, kus viga esineb, klõpsa logi/teadeteaknas lihtsalt vastaval veal/hoiatusel. &kile; viib su automaatselt vigasele reale.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Dokumendi vaatamine</title>

			<para
>Dokumendi vaatamiseks pärast seda, kui oled lähteteksti kompileerinud &latex;iga või kiirklahviga <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
><keycap
>2</keycap
></keycombo
>, on võimalik kasutada vaikimisi DVI vaatajat, mille avab vastav nupp tööriistaribal või kiirklahv <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
><keycap
>3</keycap
></keycombo
>.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Faili jälgimise kasutamine</title>

			<procedure>
				<step
><para
>Käivita käsk <guibutton
>Kiire ehitamine</guibutton
>.</para
></step>
				<step
><para
>Jäta &kdvi;avatuks ja vali rakendusele režiim <guibutton
>Faili jälgimine</guibutton
>.</para
></step>
			</procedure>

			<para
>Iga kord, kui käivitad käsu <guibutton
>Kiire ehitamine</guibutton
>, uuendatakse DVI dokumenti atuomaatselt, ilma et sa peaks &kdvi;d uuesti käivitama.</para>

			<para
>See režiim töötab ka <application
>KGhostView</application
>, aga mitte põimitud vaatajate puhul.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Dokumendi teisendamine</title>

			<para
>Kui oled oma &latex;i lähteteksti kompileerinud, võid selle teisendada vormingusse, mis kõige paremini rahuldab sinu vajadusi.</para>

			<sect3>

				<title
>Standardteisendused (<userinput
>dvips</userinput
>, <userinput
>ps2pdf</userinput
>, <userinput
>dvipdf</userinput
> jne.)</title>

				<para
>Valides teisendamisvahendi menüüst või kiirklahviga, saad teisendada oma dokumendi mõnda muusse vormingusse. Standardteisendused võimaldavad teisendusi järgmistesse vormingutesse:</para>

				<itemizedlist>
					<listitem
><para
>DVI</para
></listitem>
					<listitem
><para
>PS</para
></listitem>
					<listitem
><para
>PDF</para
></listitem>
					<listitem
><para
>HTML</para
></listitem>
				</itemizedlist>

				<para
>Pane tähele, et PDF&latex; teisendab dokumendi vahetult PDF-failiks.</para>

			</sect3>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="navigating">

	<title
>Liikumine &latex;i lähtetekstis</title>

	<sect1 id="navigating_struct">

		<title
>Struktuurivaate kasutamine</title>

		<para
><guilabel
>Struktuurivaade</guilabel
> näitab &kile;s loodava dokumendi struktuuri ning võimaldab selles kiiresti liikuda. Dokumendis liikumiseks on vaja vaid hiire vasaku nupuga klõpsata mis tahes pealdisel, peatükil, sektsioonil, alamsektsioonil ja ni edasi ning sind viiakse vastava ala algusesse.</para>

		<sect2 id="navigating_labels">

			<title
>Klõps pealdistel ja sektsioonidel</title>

			<para
><guilabel
>Struktuurivaade</guilabel
> lubab hõlpsasti liikuda pealdiste, sektsioonide ja alamsektsioonide vahel, klõpsates vajalikul elemendil struktuurivaates, misjärel redaktorivaates ilmubki vastav element nähtavale. Sektsioonid ja alamsektsioonid on tähistatud erisümbolitega, mis lubab neid vähese vaevaga ära tunda.</para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>Struktuurivaate kasutamine</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_structview_label.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>Struktuurivaate kasutamine</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

		</sect2>

		<sect2 id="navigating_input">

			<title
>Topeltklõps sisestatud või kaasatud failil</title>

			<para
>Kui kaasad faili &latex;i dokumenti sildiga <userinput
>\input</userinput
> või<userinput
>\include</userinput
>, sisaldab <guilabel
>struktuurivaade</guilabel
> vastavat faili esindavat elementi. Topeltklõps failinimel paneb &kile; kaasatud faili näitama.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="navigating_update">

			<title
>Struktuuri uuendamine</title>

			<para
>Struktuurivaate uuendamiseks kasuta menüükäsku <menuchoice
><guimenu
>Redigeerimine</guimenu
><guimenuitem
>Uuenda struktuuri</guimenuitem
></menuchoice
>, mis värskendab <guilabel
>struktuurivaadet</guilabel
>.</para>

			<para
>Kui oled dokumendi salvestanud, uuendab &kile; automaatselt <guilabel
>strktuurivaadet</guilabel
>.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Järjehoidjad</title>

			<para
>Järjehoidjad viitavad tekstiosale või reale &kile; keskkonnas. Järjehoidja tarvitamiseks vali dokumendis rida, mille juurde soovid hiljem naasta, vajuta <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
> <keycap
>B</keycap
></keycombo
> ja &kile; lisabki automaatselt sellele reale järjehoidja. Järjehoidja saab määrata ka siis, kui märkida ära rida, mille juurde soovid hiljem naasta ja klõpsata menüül <guimenu
>Järjehoidja</guimenu
>.</para>

			<para
>Järjehoidjate eemaldamiseks kasuta menüükäsku <menuchoice
><guimenu
>Järjehoidjad</guimenu
> <guimenuitem
>Puhasta järjehoidjad</guimenuitem
></menuchoice
>.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="projects">

	<title
>Projektide kasutamine</title>

	<para
>&kile; pakub võimalust luua ja kasutada projektifaile. Projekt on rühm &latex;i, &tex;i või muid dokumente, mis kõik on seotud sinu põhidokumendiga. Projekti tüüpiline näide on mitmest peatükist koosnev dokument, kus peatükid kujutavad endast erinevaid <filename
>.tex</filename
>-faile. Kõik need võib kaasata projekti, mis muudab tervikdokumendi haldamise märksa hõlpsamaks. Projekti saab salvestada faile, mis ei kujuta endast lähteteksti, näiteks graafikafailid. Projekti spetsifikatsioon salvestatakse spetsiaalsesse faili laiendiga .kilepr.</para>

	<para
>Projekt pakub järgmisi võimalusi:</para>

	<itemizedlist>
		<listitem
><para
>Põhidokumenti pole vaja määrata, &kile; teeb seda automaatselt</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Projektifaile saab hõlpsasti koos arhiveerida</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Vaade <guilabel
>Failid ja projektid</guilabel
> näitab dokumendi hierarhias failidevahelisi suhteidvaade vahemikus tolli prinditööst</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Pärast projekti avamist taastatakse kõik varem avatud failid esialgse kodeeringu ja esiletõstmistega.</para
></listitem>
	</itemizedlist>

	<sect1 id="projects_creating">

		<title
>Projekti loomine</title>

		<para
>Projekti loomiseks vali menüükäsk <menuchoice
><guimenu
>Projekt</guimenu
> <guimenuitem
>Uus projekt...</guimenuitem
></menuchoice
>. Projekti loomiseks päritakse sinu käest järgmisi asju:</para>
		<itemizedlist>
			<listitem
><para
>Sinu projekti pealkiri</para
></listitem>
			<listitem
><para
>Projektifaili nimi laiendiga .kilepr</para
></listitem>
			<listitem
><para
>Failinimi</para
></listitem>
			<listitem
><para
>Faili tüüp: tühi dokument, artikkel, raamat, kiri, raport</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>Uut projekti luues on kast <guilabel
>projektifail</guilabel
> koht, kus saad anda oma projektile nime laiendiga .kilepr. Kui täidad kasti <guilabel
>failinimi</guilabel
>, tuleb määrata dokumendi asukoht selle asukoha suhtes, kuhu on salvestatud .kilepr projektifail.</para>

		<para
>&kile; värskel paigaldamisel ei pruugi nuppe projekti loomiseks, avamiseks, sulgemiseks või seadistamiseks olla kohe tööriistaribal. Neid saab sinna aga lisada menüükäsuga Seadistused->Tööriistaribade seadistamine.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_view">

		<title
>Faili ja projekti vaate kasutamine</title>

		<para
><guilabel
>Fail ja projekti vaate</guilabel
> nupp kujutab endast kaht paberilehte. Selles vaates on võimalik näha projekti struktuuri, selles olevaid faile ning projekti infot sisaldava .kilepr-faili nime. Failide lisamine projekti, nende eemaldamine või projekti seadistamine käibki ennekõike <guilabel
>faili ja projekti</guilabel
> vaate abil.</para>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Faili ja projekti vaade</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_projectview.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Faili ja projekti vaade</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_adding">

		<title
>Failide lisamine ja eemaldamine</title>

		<para
>Faili lisamiseks projekti ava vajalik &tex;-fail, klõpsa selle nimel <guilabel
>faili ja projekti</guilabel
> vaates ning vali <guilabel
>Lisa projekti</guilabel
>. Kui sul on avatud mitu projekti, küsib dialoog, millisesse projekti fail lisada.</para>

		<para
>Kui tahad lisada projekti mitu faili, vali <guilabel
>faili ja projekti</guilabel
> vaates projekt, klõpsa sellel hiire parema nupuga ja vali <guilabel
>Lisa failid</guilabel
>. Seejärel saab vajalikud failid valida ilmuvas dialoogis.</para>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Faili lisamine projekti</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_projectview_add.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Faili lisamine projekti</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<para
>Faili eemaldamiseks projektist klõpsa failinimel hiire parema nupuga ja vali <guilabel
>Eemalda fail</guilabel
>. Sinu fail eemaldataksegi projektist. See <emphasis
>ei</emphasis
> kustuta faili, vaid ainult eemaldab selle projektifailide nimekirjast.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_options">

		<title
>Projekti seadistuste muutmine</title>

		<para
>&kile; pakub mõned võimalused muuta projekti seadistusi. Selleks klõpsa hiire parema nupuga projekti pealkirjal ja vali <guilabel
>Projekti valikud</guilabel
>. Seejärel on võimalik muuta järgmisi asju:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
>Projekti pealkiri</para
></listitem>
 			<listitem
><para
>Arhiveerimiskäsk</para
></listitem>
 			<listitem
><para
>Mitte-lähtetekstifailide tunnustatud laiendid</para
></listitem>
 			<listitem
><para
>Võimalus kasutada faililaiendeid regulaaravaldistena.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<sect2 id="projects_archive">

			<title
>Projekti arhiveerimine</title>

			<para
>&kile; võimaldab vähese vaevaga teha projektist varukoopia, salvestades kõik projekti failid ühte arhiivi. Projekti arhiveerimiseks klõpsa <guilabel
>faili ja projekti</guilabel
> vaates hiire parema nupuga projekti nimele või vali menüükäsk <menuchoice
><guimenu
>Projekt</guimenu
> <guimenuitem
>Arhiveeri</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

			<para
>Vaikimisi lisatakse arhiivi projekti kõik failid. Kui sa aga ei soovi mõne faili arhiveerimist, klõpsa <guilabel
>faili ja projekti</guilabel
> vaates hiire parema nupuga vastaval faili ja lülita võimalus <guilabel
>Kaasa arhiivi</guilabel
> välja.</para>

			<para
>Arhiveerimiskäsud on shellikäsud, mis käivitatakse projektikataloogis (koht, kus on salvestatud .kilepr-fail). Käsu kirjutamisel võib kasutada järgmisi erisümboleid:</para>

			<itemizedlist>
			<listitem
><para
><userinput
>%S</userinput
>: asendatakse projektifaili nimega ilma laiendita .kilepr.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>%F</userinput
>: asendatakse arhiivi kaasatavate failide loendiga.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2 id="projects_ext">

			<title
>Mitte-lähtetekstifailide laiendid</title>

			<para
>Mitte-lähtetekstifailid on pildid, PDF-failid, PostScript jne., mis samuti kaasatakse projekti, kuid mis ei ole laiendiga .tex lähtetekstifailid. Sul on võimalik kasutada regulaaravaldisi selliste mitte-lähtetekstifailide tuvastamiseks.</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_closing">

		<title
>Projekti sulgemine</title>

		<para
>Projekti sulgemiseks vali <guilabel
>faili ja projekti</guilabel
> vaade, klõpsa hiire parema nupuga projekti nimel ning vali <guimenuitem
>Sulge</guimenuitem
>. See käsk sulgeb projekti ning kõik sellega seotud failid ja lisab ka suletud projekti nime menüüs <guimenu
>Projekt</guimenu
> valikusse <guisubmenu
>Ava hiljutine projekt...</guisubmenu
>.</para>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="lang">

	<title
>Dokumendi ettevalmistamine alternatiivses kodeeringus</title>

	<para
>&kile; üks võimsaid eeliseid on oskus lugeda, teisendada ja määrata tekstile just see kodeering, mida sa vajad. See lubab kasutada mittestandardseid tähti ja sümboleid, nii saab tarvitada näiteks itaalia või prantsuse keele rõhumärkidega tähti. Dokumendi kodeeringu saab valida kolmel moel:</para>

	<itemizedlist>
		<listitem
><para
>Kasutades liitkasti <guilabel
>kodeering</guilabel
>, mis asub <guilabel
>faili avamise</guilabel
> vaate allosas.</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Kasutada menüükäsku <menuchoice
><guimenu
>Vaade</guimenu
> <guimenuitem
>Sea kodeering</guimenuitem
></menuchoice
>.</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Valida vastav võimalus uue dokumendi loomisel nõustajas.</para
></listitem>
	</itemizedlist>

	<para
>&latex;i ladumissüsteemile on olemas ka eraldi kodeering. Traditsiooniliselt mõistab &latex; ainult piiratud hulka sümboleid, mis ei luba rõhumärkidega tähti või erisümboleid vahetult sisestada. Rõhumärkidega tähtede kasutamiseks pruugib &latex; lahendusena süntaksit, mis võimaldab selliseid tähti siiski kasutada, näiteks <userinput
>\"e</userinput
> <computeroutput
>ë</computeroutput
> jaoks. Selles aitab omaette pakett <application
>inputenc</application
>, mis on kaasatud preambulasse käsuga <userinput
>\usepackage[latin1]{inputenc}</userinput
>, kus võti tähistab kodeeringut, mida tahad kasutada (enamasti peaks sobima <userinput
>latin1</userinput
>). See annab &latex;ile korralduse tõlgendada kõik <userinput
>ë</userinput
> dokumendis kujule <userinput
>\"e</userinput
>. Rohkem infot <application
>inputenc</application
> kohta leiab <application
>inputenc</application
> dokumentatsioonist. Kontrolli, et fail oleks ka tegelikult selles kodeeringus, mida väidab <application
>inputenc</application
>!</para>

	<screenshot>
			<screeninfo
>Lähteteksti kodeeringu valimine</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_encoding.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Lähteteksti kodeeringu valimine</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
	</screenshot>

	<para
>Ideaalne oleks kasutada <application
>inputenc</application
> versiooni, mis mõistab kõikehõlmavat Unicode utf-8, kuid see ei ole paljude süsteemide jaoks veel kättesaadav.</para>

</chapter>

<chapter id="credits">

	<title
>Autorid ja litsents</title>

	<para
>&kile; kasutajasõbralik vaba tarkvara &latex;/&tex; lähteteksti redaktor. See töötab süsteemides, kuhu on paigaldatud &kde; töölaua keskkond. &kde; on saadaval erinevatele Linuxi ja muude UNIXi-laadsete süsteemide jaoks. &kile; on ka osa projektist Fink, mis tähendab, et &kile;t saab kasutada isegi Mac OS-X tingimustes! </para>

	<para
>Suur tänu kuulub kõigile neile, kes on aidanud vedada &kile; projekti ja kulutanud arvukalt tunde arendusvahenditele, mida me kõik võime kasutada vastavalt <acronym
>GNU</acronym
> litsentsile. Toome siin lühidalt ära programmeerijad, redigeerijad, tõlkijad, kirjutajad, silujad, pakendajad, veebiarendajad ja kasutajad, tänu kellele on see projekt teoks saanud. </para>

	<para
>Rakenduse autoriõigus 2003 ja praegune hooldaja: Jeroen Wijnhout <email
>Jeroen.Wijnhout@kdemail.net</email
></para>

	<para
>Rakenduse autoriõigus 2002-2003: Pascal Brachet</para>

	<para
>&kile; sisaldab vaba (GPL) rakenduse <application
>Xgfe</application
> (X Windowsi graafiline kasutajaliides &gnuplot;i jaoks) lähtekoodi, mille autoriõigus &copy; 1998: David Ishee</para>

	<para
>Dokumentatsiooni autoriõigus &copy; 2003: Jonathan Pechta (mustand), Rederico Zenith (lõplik viimistlemine)</para>

	<para
>Kaasautorid: Rob Lensen, Roland Schulz, Michael Margraf</para>

	<para
>Tõlkijad: Thomas Basset (fr), Kris Luyten (nl), Alexander Hunziger (de), Stefan Asserhall (se), Alfredo Beaumont (eu), Leopold Palomo Avellaneda (ca), Federico Zenith (it), Quique (es), Maciej Woloszyn (pl), Marek Laane (et). </para>

	<para
>Suur tänu ja kõike paremat kõigile kaasalöönutele! </para>
&underFDL; &underGPL; </chapter>

&documentation.index;

</book>

<!--
Local Variables:
mode: xml
sgml-minimize-attributes:nil
sgml-general-insert-case:lower
sgml-indent-step:0
sgml-indent-data:nil
End:

vim:tabstop=2:shiftwidth=2:expandtab
-->
