<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.1.2-Based Variant V1.1//EN" "dtd/kdex.dtd" [
  <!ENTITY kile "<application
>Kile</application
>">
  <!ENTITY latex "L<superscript
>A</superscript
>T<subscript
>E</subscript
>X">
  <!ENTITY tex "T<subscript
>E</subscript
>X">
  <!ENTITY tetex "<application
>teT<subscript
>E</subscript
>X</application
>">
  <!ENTITY bibtex "BibT<subscript
>E</subscript
>X">
  <!ENTITY gnuplot "<application
>GnuPlot</application
>">
  <!ENTITY kde "<acronym
>KDE</acronym
>">
  <!ENTITY kdvi "<application
>KDVI</application
>">
  <!ENTITY kappname "&kile;">
  <!ENTITY package "kdeextragear-2">
  <!ENTITY % addindex "IGNORE">
  <!ENTITY % Swedish "INCLUDE">
]>

<book lang="&language;">

<bookinfo>
<title
>Handbok &kile;</title>

<authorgroup>
	<author
><firstname
>Jonathan</firstname
><surname
>Pechta</surname
> <affiliation
> <address
><email
>jrpechta@yahoo.com</email
></address>
		</affiliation>
	</author>
	<author
><firstname
>Federico</firstname
><surname
>Zenith</surname
> <affiliation
> <address
><email
>zenith@chemeng.ntnu.no</email
></address>
	</affiliation>
	</author>
	<othercredit role="developer"
><firstname
>Jeroen</firstname
><surname
>Wijnhout</surname
> <affiliation
> <address
><email
>Jeroen.Wijnhout@kdemail.net</email
></address>
		</affiliation>
	</othercredit>
</authorgroup>

<othercredit role="translator"
><firstname
>Stefan</firstname
><surname
>Asserhäll</surname
><affiliation
><address
><email
>stefan.asserhall@comhem.se</email
></address
></affiliation
><contrib
>Översättare</contrib
></othercredit
> 

<copyright>
<year
>2003</year>
<holder
>Jonathan Pechta</holder>
</copyright>

<copyright>
<year
>2003</year>
<holder
>Federico Zenith</holder>
</copyright>

<date
>2003-11-29</date>
<releaseinfo
>1.6</releaseinfo>

<legalnotice>
&FDLNotice;
</legalnotice>

<abstract>
<para
>&kile; är en &latex;-källkodseditor, ett &tex;-skal och ett &gnuplot;-gränssnitt. </para>
</abstract>

<keywordset>
<keyword
>KDE</keyword>
<keyword
>kdenonbeta</keyword>
<keyword
>Kile</keyword>
<keyword
>Latex</keyword>
<keyword
>Tex</keyword>
</keywordset>

</bookinfo>

<chapter id="preface">

<title
>Förord</title>

	<sect1 id="preface_sect">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
>Krav</title>

			<para
>För att köra &kile;, krävs att du har följande komponenter installerade i din Linux-distribution: </para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><ulink url="http://www.kde.org/"
>K-skrivbordsmiljön (&kde;)</ulink
>: &kde; är en populär skrivbordsmiljö med öppen källkod.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><ulink url="http://www.trolltech.com/products/qt/"
>Qt</ulink
>: Qt är ett C++ utvecklingsverktyg som behövs för att kompilera &kile;.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><ulink url="http://www.ctan.org/"
>&latex;</ulink
>: Typsättningsprogram för dokument med hög kvalitet. Troligen har du (eller vill du ha) paketet &tetex;, eftersom du har ett Unix-liknande system.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Rekommenderat paket:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><ulink url="http://devel-home.kde.org/~kdvi/"
>&kdvi;</ulink
>: DVI-förhandsgranskning för &kde;.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Visa av dessa paket kan ingå i din Linux-distribution, kontrollera distributionens dokumentation eller installations-cd eller dvd för att lägga till paketen i datorn.</para>

			<para
>&kile;-projektet omfattar flera olika paket med &kile; som enkelt kan installeras och köras, utan att behöva kompilera. Titta på <ulink url="http://kile.sourceforge.net/"
>&kile;s hemsida</ulink
>.</para>

			<para
>Lämpliga systemkrav:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Pentium-liknande eller snabbare <hardware
>processor</hardware
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>128 Mibyte <hardware
>RAM</hardware
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>400 Mibyte till 4 Gibyte <hardware
>hårddisk</hardware
>-utrymme, beroende på antal installerade program</para
></listitem>
				<listitem
><para
><hardware
>Mus</hardware
> och <hardware
>tangentbord</hardware
></para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Tilltänkt publik</title>

			<para
>Den här handboken kan användas av vem som helst, oavsett vilken erfarenhet de har av &latex;, &kde;, &kile; eller Linux.</para>

			<para
>Avancerade användare läser troligen inte handboken, men alla förslag om dokumentationen tas hänsyn till. Om du skulle vilja bidra till projektet eller dokumentationen, konsultera <ulink url="http://kile.sourceforge.net/"
>&kile;s webbsida</ulink
>. Kommentarer om dokumentationen kan skickas till <email
>jrpechta@yahoo.com</email
>.</para>

			<para
>Behöver du svar på frågor om &kile;? Har du fastnat vid kompilering? Vill du se en ny funktion? Sättet som föredras för att fråga tekniska frågor eller börja en diskussion, är att använda vår e-postlista: <email
>kile-devel@lists.sourceforge.net</email
>.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Vad är nytt i &kile;?</title>

			<para
>Nuvarande version av &kile; är 1.6. Här är några av de mer märkbara ändringar och funktioner som har implementerats sedan den tidigare versionen av &kile; (version 1.5).</para>

			<para
>Nya funktioner:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Projekthantering</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Ny, mer kraftfull intern editor (Kate-delprogram)</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Alla standardverktyg kan anpassas</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Filer och projekt återställs vid start</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Förbättrad syntaxfärgläggning: <itemizedlist>
						<listitem
><para
>Omfattar ordagranna omgivningar</para
></listitem>
						<listitem
><para
>Färgläggning inne i matematiska omgivningar</para
></listitem>
					</itemizedlist>
				</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Infoga referenser från &bibtex;-bibliografier med gBib eller pyBliographer</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Ordräkning</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Standardverktyg som kan anpassas av användaren</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Taggar som kan anpassas av användaren</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Felrättningar:</para>
			<para
>Mindre rättningar genom hela programmet</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Licensavtal</title>

			<para
>Om du använder &kile;, går du med på att följa avtalet GNU General Public License. Detaljinformation om avtalet GNU General Public License hittar du på <ulink url="http://www.gnu.org/copyleft/gpl.html"
>följande webbsida</ulink
>.</para>
			<para
>Läs gärna <xref linkend="credits"/> för mer information.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="introduction">

	<title
>Inledning</title>

	<sect1 id="intro_about">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
>Om &kile;</title>

			<para
>&kile; är en integrerad &latex;-miljö för &kde;-skrivbordet. &kile; ger dig möjlighet att utnyttja alla funktioner som finns i &latex; i ett grafiskt gränssnitt, vilket ger dig en enkel, omedelbar och anpassningsbar möjlighet att komma åt alla program för att kompilera, efterbehandla, felsöka, konvertera och visa &latex;. Du får också mycket bekväma guider, en referensmanual till &latex;, gränssnitt till &gnuplot; och Xfig, och projekthantering. </para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Vad är &latex;</title>

			<para
>&latex; är textbehandlingssystem som är härlett från &tex;, ett program som ursprungligen utvecklades under 1977, för att hjälpa författare skapa en professionell layout av sitt arbete, och uppnå ett resultat som liknar det som en sättare kan åstadkomma. Sättaren är yrkesmannen som formger dokumentet enligt dokumenttypens specifikation. &latex; skapades för att ge författare automatisk sättning, särskilt när det gäller den dyra och mödosamma sättningen av matematiska formler och uttryck, som <emphasis
>inte av en slump</emphasis
> omges av dollartecken i &latex;. Idag låter ordbehandlingsprogram alla användare vara sättare, men vad man ofta vill ha är ett dokument som ser bra ut, inte ett som man måste spendera timmar på för att det ska se bra ut. &latex; tar hand om den bördan, och låter dig tänka på dokumentet, inte layouten. Och ja, resultatet <emphasis
>ser</emphasis
> bra ut!</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Hur uttalas det? Varför det konstiga sättet att skriva det på?</title>

			<para
>Det finns en rolig tradition att paket som hör ihop med &tex; ska ha konstigast möjliga uttal och skrivsätt. &tex; antas ha hämtats från det grekiska <emphasis
>τεχ</emphasis
>, med latinska bokstäver <emphasis
>tech</emphasis
>. Det finns många förklaringar, men den troligaste är att &tex; ursprungligen var tänkt för tekniska rapporter, och dess främsta förmåga var riktig och enkel sättning av matematiska formler, vilket på den tiden var en extremt dyr, tidsödande och frustrerande uppgift.</para>
			<para
>Uttalet ska vara som följer: <emphasis
>T</emphasis
> som väntat, <emphasis
>E</emphasis
> som vokalen i <emphasis
>lätt</emphasis
>, och <emphasis
>X</emphasis
> som i tyska <emphasis
>ch</emphasis
>. Om du inte vet hur <emphasis
>ch</emphasis
> låter, är det mer eller mindre som en fräsande katt. I det fonetiska alfabetet är symbolen /ç/. Många rapporterar det annorlunda uttalet <emphasis
>ach</emphasis
> (fonetiska symbolen /x/), men jag har personligen frågat några greker, och kan bekräfta den första versionen. Du bör vara medveten om att många använder det felaktiga uttalet /teks/ eller /tek/.</para>
			<para
>Till sist, i &latex; uttalas det första L<superscript
>A</superscript
> som <emphasis
>lej</emphasis
>: idén är att även om ren &tex; är svår, kan till och med en nybörjare (på engelska <emphasis
>lay</emphasis
>man) använda &latex;-makron. Så nu vet du!</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="intro_latexbasics">

		<title
>Grunderna i &latex;</title>

		<para
>&latex; typsättningssystem liknar andra taggspråk som XML, som används för många dokumenttyper (inklusive det du läser nu), eller HTML, som används för webbsidor. Den övergripande idén är att ha särskilda omgivande nyckelord, som kallas <emphasis
>taggar</emphasis
>, som talar om för ett program (en ordbehandlare, en webbläsare, eller &kile;-kompilatorn) hur texten ska presenteras. </para>

		<para
>Även om vi försöker ge dig en god idé om vad &latex; är, kan detta inte vara den definitiva guiden till &latex;. Om du vill lära dig &latex; väl, kanske du kan låna en bok på biblioteket. Författaren har bra erfarenhet av "A Guide to &latex;" av H.Kopka och P. W. Daly, och har den fortfarande i bokhyllan. </para>

		<para
>Som andra taggspråk har &latex; en <emphasis
>inledning</emphasis
> som ställer in globala kommandon, som pappersstorlek, sidnumrering, textens dimensioner på sidan, och en <emphasis
>huvuddel</emphasis
>, som innehåller dokumentets text. Inledningen innehåller åtminstone kommandot \documentclass, och föregår huvuddelen, som börjar med kommandot <userinput
>\begin{document}</userinput
>, och som väntat avslutas med kommandot <userinput
>\end{document}</userinput
>. </para>

	</sect1>

	<sect1 id="intro_mainfeat">

		<title
>&kile;s huvudfunktioner</title>

		<sect2 id="intro_docwizard">

			<title
>Dokumentguide</title>

			<para
>Guiden som är inbyggd i &kile; är en unik funktion för att få en användare att kunna börja skapa dokument omedelbart i &kile;. Genom att välja guiden i verktygsraden, får du flera olika val för att skapa ett dokument. På detta sätt kan en användare snabbt ange dokumenttypen de vill skapa, om det är en artikel, en bok, ett brev, en rapport eller ett tomt dokument. Du kan också direkt ställa in alternativ som hör ihop med dokumentet. </para>

			<para
>Guidens alternativ:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><guilabel
>Dokumentklass</guilabel
>: Vilket sorts dokument skapar du? Artikel, brev, rapport, bok?</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Typsnittsstorlek</guilabel
>: Vilken punktstorlek använder du?</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Pappersstorlek</guilabel
>: Vilken storlek eller sorts papper kommer du att använda för dokumentet?</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Kodning</guilabel
>: Vilken kodning kommer du att använda i källkodsfilen? Du bör nästan alltid använda kodningarna Latin-1 eller UTF-8, så att du kan skriva in ord som <userinput
>för</userinput
> direkt, och inte med ASCII-kodningen <userinput
>f\"\or</userinput
>.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Författarens namn</guilabel
>: Skriv in ditt namn här.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Dokumentets titel</guilabel
>: Lägg till dokumentets titel här.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><guilabel
>Övriga alternativ</guilabel
>: Det här låter dig ställa in övriga alternativ för utskrift, utkast, etc.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_templates">

			<title
>Fördefinierade mallar</title>

			<para
>De fördefinierade mallarna i &kile; är:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Empty document: Riktiga hårdingar börjar från början!</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Article: Ställer in format för en artikel, ett dokument kort nog att inte behöva uppdelas i kapitel.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Report : Ställer in format för en rapport, ett dokument av mellanstorlek, med till exempel sidnumrering vid sidans ytterkant.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Book: Ställer in bokformatet, en fullständig variant, så kraftfull att den används för att skriva många universitetsläroböcker.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Letter: Ställer in formatet för ett brev, som automatiskt kan göra de otrevliga indenteringarna som ingen egentligen kommer ihåg.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Nya användare behöver inte oroa sig, avsnitten här är bara kortfattade beskrivningar av funktioner och mer uppmärksamhet kommer att ägnas åt att göra färdigt uppgifterna i detalj senare, i avsnittet Komma igång.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_highlight">

			<title
>Syntaxfärgläggning</title>

			<para
>&kile; liknar program som hanterar källkod och redigering, och färglägger automatiskt kommandon, alternativ och objekt som används eller missbrukas. På så sätt gör &kile; det möjligt att enkelt upptäcka problemområden. Om du till exempel ser att stora delar av texten blir grön, är det troligt att du glömt avsluta en matematisk omgivning någonstans. Du skulle ha märkt det ändå, genom att resultatet skulle ha sett förfärligt ut, men färgläggning sparar verkligen tid och bekymmer.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_autocoml">

			<title
>Automatisk komplettering av omgivningar</title>

			<para
>Automatisk komplettering av omgivningar är nytt i den här versionen av &kile;. Det betyder att när du påbörjar en ny omgivning genom att till exempel skriva <userinput
>\begin{omgivning}</userinput
>, lägger &kile; automatiskt till kommandot <userinput
>\end{omgivning}</userinput
>, med en rad för din text innan. Du kan förstås inaktivera funktionen om du vill från <menuchoice
><guimenu
>Inställningar</guimenu
> <guimenuitem
>Anpassa &kile;...</guimenuitem
> <guilabel
>Latex</guilabel
></menuchoice
>.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_jump">

			<title
>Gå till strukturelement</title>

			<para
>Alla dokument är normalt strukturerade i en hierarki av någon typ. &latex; låter dig dela upp dokument i följande hierarki (part är längst upp i hierarkin och subparagraph längst ner). </para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>\part</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\chapter</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\section</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\subsection</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\subsubsection</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\paragraph</para
></listitem>
				<listitem
><para
>\subparagraph</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>När ett dokument betraktas i strukturvyn, kan du flytta dig mellan element genom att klicka på elementet som du vill se.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_inverse">

			<title
>Omvänd sökning</title>

			<para
>När du skapar din egen &latex;-fil, kan omvänd sökning vara till stor hjälp. När du väl har skapat en DVI-fil (DeVice Independent), och klickar med musens mittknapp i DVI-visaren, går &kile; till motsvarande rad i &latex;-källkoden.</para>

			<para
>Definition av DVI: En DVI är en sorts fil som innehåller en beskrivning av ett formaterat dokument, tillsammans med annan information, inklusive typsnitt för tecken, och är vanlig utdata från &tex; och &latex;. Ett antal verktyg finns för att visa och skriva ut DVI-filer på olika system och enheter. En DVI-fil kallas ibland också för metafil.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="intro_forward">

			<title
>Sökning framåt</title>

			<para
>När omvänd sökning används, associeras val av objekt i DVI-filen med editorn, så att när du klickar i en DVI-fil, går huvudfönstret till motsvarande plats i editorns &latex;-kod. Sökning framåt är den exakta motsatsen till detta. Sökning framåt låter dig klicka på en särskild del av texten i &latex;-koden, och gå till motsvarande plats i DVI-visarens fönster.</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="intro_toolbar">

		<title
>Verktygsraden: En referensguide till funktionerna</title>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guibutton
>Ny</guibutton
>: Påbörja ett nytt dokument.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Öppna</guibutton
>: Öppna ett nytt dokument.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Stäng</guibutton
>: Stäng dokumentet.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Definiera aktuellt dokument som 'Huvuddokument'</guibutton
>: Det här används när du arbetar med flera filer. Genom att ha ett huvuddokument, kan du inkludera andra .tex-filer i dokumentet.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Snabbygg</guibutton
>: Kompilerar all &latex;-källkod och visar automatiskt resultatet, om du inte har fel i koden.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Filbevakningsläge</guibutton
>: Det här läget "bevakar" DVI-filen om den ändras, och uppdaterar automatiskt filen utan att behöva starta om &kdvi;.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Visa loggfil</guibutton
>: Visa .log-filen, så att du kan se fel.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Föregående fel</guibutton
>: Går bakåt genom .log-filen och markerar fel i källkoden.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Nästa fel</guibutton
>: Går framåt genom .log-filen och markerar fel i källkoden.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Stoppa</guibutton
>: Stoppar aktuell funktion.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Latex</guibutton
>: Kör &latex; för det aktiva dokumentet.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Visa DVI</guibutton
>: Startar DVI-visaren.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>DVI till PS</guibutton
>: Konverterar DVI till Postscript (PS).</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Visa PS</guibutton
>: Startar Postscriptvisaren (PS).</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>PDF-Latex</guibutton
>: Skapar PDF från &latex;-källkod, om du har ett &latex;-huvud.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Visa PDF</guibutton
>: Visar PDF.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>DVI till PDF</guibutton
>: Konverterar DVI till PDF.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>PS till PDF</guibutton
>: Konverterar PS till PDF.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Latex till HTML</guibutton
>: Skapar HTML-kod från &latex;-källkoden.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>Visa HTML</guibutton
>: Visar HTML som skapats.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guibutton
>&kdvi; framåtsökning</guibutton
>: Gå till sidan som motsvarar nuvarande rad i editorn.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>Om du tittar på redigeringsverktygsraden, ser du tre stora kombinationsrutor. De är konstruerade för att användaren snabbt ska kunna lägga till funktioner i dokumentet. Den första kombinationsrutan används för att snabbt dela upp dokumentet i delar, kapitel, avsnitt etc. Tillgängliga kommandon för att lägga till delar i &latex;-källkoden är:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guilabel
>Part</guilabel
>: Högsta sektionsnivån i ett dokument.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>Chapter</guilabel
>: Inleder ett nytt kapitel.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>section</guilabel
>: Skapar en ny sektion.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>Subsection</guilabel
>: Skapar en ny delsektion.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>Subsubsection</guilabel
>: Ett sekundärt avsnitt som ligger mellan avsnitt och stycke.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>paragraph</guilabel
>: Skapar ett nytt stycke.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>subparagraph</guilabel
>: Skapar ett nytt delstycke.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>Kombinationsrutan som heter <guilabel
>label</guilabel
>, används för att infoga objekt i dokumentet, såsom index, fotnoter och referenser. Tillgängliga kommandon för att lägga till objekt i &latex;-källkoden är: </para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guilabel
>label</guilabel
>: Ett kommando som skapar en rubrik för en nivå.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>index</guilabel
>: Skapar en post i indexet med filändelsen .idx.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>footnote</guilabel
>: Skapar en fotnot i dokumentet.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>ref</guilabel
>: Används för att hänvisa till en fördefinierad rubrik, som du väljer i en kombinationsruta.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>page ref</guilabel
>: Skapar ett sidnummer i dokumentet som motsvarar en rubrik.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>cite</guilabel
>: Skapar en referens i dokumentet från en bibliografi.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Kombinationsrutan label</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_ref_choose.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Kombinationsrutan label</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Välja label för en referens</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_ref_select.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Välja label för en referens</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<para
>När <guilabel
>cite</guilabel
> används visas en kombinationsruta med bibliografiposter, men om du utnyttjar &bibtex; fungerar inte detta. Då kan du använda gBib, pyBliographer eller göra det för hand.</para>

		<para
>Den sista kombinationsrutan som heter <guilabel
>tiny</guilabel
>, används för att ställa in textens storlek. Du har möjlighet att ange textens storlek, fotnoter, etc. Tillgängliga kommandon för att lägga till en textstorlek i &latex;-källkoden är:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><guilabel
>tiny</guilabel
>: minst</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>scriptsize</guilabel
>: mycket litet</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>footnotesize</guilabel
>: mindre</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>small</guilabel
>: litet</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>normalsize</guilabel
>: normalt</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>large</guilabel
>: stort</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>Large</guilabel
>: större</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>LARGE</guilabel
>: ännu större</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>huge</guilabel
>: större än stor</para
></listitem>
			<listitem
><para
><guilabel
>Huge</guilabel
>: störst</para
></listitem>
		</itemizedlist>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="quickstart">

	<title
>Komma igång</title>

	<sect1 id="quick_begin">

		<title
>Skriva ett &latex;-dokument med &kile; för nybörjare</title>

		<para
>Alla användare av &kile; har två möjligheter när de påbörjar ett nytt dokument. De kan använda guiden, välja vilken dokumenttyp de vill skapa, och alternativ som teckenstorlek, pappersstorlek, etc. Det andra alternativet användaren har är att skriva in koden för hand.</para>

		<screen
><userinput>
                \documentclass[12pt]{article}
                \begin{document}
                Här är en massa text kodad med Latex.
                \end{document}
                </userinput
></screen>

		<para
>Varje dokument i &latex; börjar med kommandot <userinput
>\documentclass{Dokumenttyp}</userinput
>, om du inte använder en äldre &latex;-version, där kommandot är <userinput
>\documentstyle{Dokumenttyp}</userinput
>. För närvarande finns det två vanliga versioner av &latex;, som du kan stöta på, version 2.09, som använder <userinput
>\documentstyle</userinput
> och version 2<subscript
>E</subscript
>, som använder <userinput
>\documentclass</userinput
> för att inleda ett dokument. Kommandot <userinput
>\documentclass</userinput
> följer alltid syntaxen <userinput
>\documentclass[valfritt argument]{klass}</userinput
>.</para>

		<para
>Genom att skriva in kodexemplet ovan från textrutan får du följande utmatning:</para>

		<screen
><computeroutput>
                Här är en massa text kodad med Latex.
                </computeroutput
></screen>

		<para
>Hakparenteserna som följer kommandot <userinput
>\documentclass</userinput
> anger ett alternativ för kommandot. Alternativet <userinput
>[12pt]</userinput
> ställer in teckenstorleken för artikeln. Om du inte ställer in teckenstorleken i början, kan du ställa in den senare i texten.</para>

		<para
>När du väl har skrivit in kodexemplet i rutan ovan, måste du kompilera &latex;-källkoden. Det enklaste sättet du kan kompilera &latex; är att använda byggmenyn eller snabbyggknappen.</para>

		<para
><keycombo
><keycap
>Alt</keycap
><keycap
>2</keycap
></keycombo
> är snabbtangenten för att kompilera din källkod.</para>

		<para
>Du måste spara källkoden innan du kan kompilera, &kile; gör det automatiskt åt dig, men bara för huvuddokumentet. Om du har några underdokument, måste du spara dem för hand.</para>

		<para
>Om dokumentet inte kompilerades, kontrollera loggen efter fel. När snabbyggtangenten används, ska &kdvi;-visaren startas automatiskt. Om den inte gör det, kontrollera loggen efter fel.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_env">
		<title
>Omgivningar</title>

		<para
>En omgivning är ett kommando som låter dig hantera ett textstycke annorlunda än resten av dokumentet. Du skapar till exempel en rapport med teckenstorleken 12 punkter, men du behöver ändra teckenstorleken för några få meningar. Kommandona <userinput
>\begin{omgivning}</userinput
>, <userinput
>\huge</userinput
> och <userinput
>\end{omgivning}</userinput
>, låter dig tillfälligt ändra texten mellan omgivningskommandona så att den blir större än stor.</para>

		<para
>Ändringar gäller alltså bara från <userinput
>\begin{omgivning}</userinput
> till <userinput
>\end{omgivning}</userinput
>. Det finns inga begränsningar för hur många ändringar du kan göra inne i en omgivning.</para>

		<para
>Det finns många funktioner du kan lägga till i dokumentet för att göra det mer läsbart och användarvänligt. Du kan lägga till funktioner som speciella teckensnitt, fetstil, kursivstil, understrykning, etc. i dokumentet, och kommandona avslutas antingen med <userinput
>\end</userinput
> eller med slutet på omgivningen.</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
><userinput
>\begin{emph}</userinput
> eller <userinput
>\begin{em}</userinput
>: Det här kommandot gör texten kursiv, och kommandot gäller till koden kommer till kommandot <userinput
>\end{em}</userinput
>, <userinput
>\end{emph}</userinput
> eller omgivning. För att kursivera ett ord i en mening, använder man syntaxen: Det här är <userinput
>\em{min}</userinput
> mening.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\bfseries{Jag gör texten mellan parenteserna till fetstil}</userinput
>: Kommandot gör texten till fetstil. Fetstilskommandot fortsätter till en avslutande parentes hittas.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\qoute</userinput
>: För att skapa ett citat i dokumentet, inled det med <userinput
>\begin{quote}</userinput
> och avsluta det med <userinput
>\end{quote}</userinput
>.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\center</userinput
>: Centrerar texten.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\verse</userinput
>: Skapar indragen text för en vers.</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>\itemize</userinput
>: Skapar en punktlista.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_using">

		<title
>Att använda &kile;</title>

		<para
>Nu när vi har givit dig en viss bakgrund till hur man skriver kod med &latex; taggspråk, visar vi hur ett dokument skapas steg för steg med användning av &kile;.</para>

		<procedure>
        		<step
><para
>Starta &kile;.</para
></step>
			<step
><para
>Skapa ett nytt dokument med <menuchoice
><guimenu
>Arkiv</guimenu
> <guimenuitem
>Ny</guimenuitem
> <guilabel
>Empty Document</guilabel
></menuchoice
>.</para
></step>
			<step
><para
>Välj <menuchoice
><guimenu
>Guide</guimenu
><guimenuitem
>Snabbstart</guimenuitem
></menuchoice
>, och välj därefter ett format och ställ in vad du önskar i guiden.</para
></step>
			<step
><para
>När guiden väl har lagt till text, gör några anpassningar för att få dokumentet mer läsbart. Lägg till minst ett citat, en fetstil, en kursivstil och en vers för att se skillnaden mellan kommandona.</para
></step>
			<step
><para
>Spara filen och ge den namnet <filename
>intro.tex</filename
>.</para
></step>
			<step
><para
>Bygg dokumentet med <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>2</keycap
></keycombo
> eller knappen som heter Latex.</para
></step>
			<step
><para
>Välj <guibutton
>Visa DVI</guibutton
>.</para
></step>
			<step
><para
>Kontrollera all din nya text.</para
></step>
			<step
><para
>När du är klar med att titta på dokumentet, klicka på knappen <guibutton
>Visa editor</guibutton
> för att återgå till editorn.</para
></step>
		</procedure>

		<para
>Det är det hela! Du har just skapat ditt första &latex;-dokument. För att kunna ändra filen ytterligare, gå till <menuchoice
><guimenu
>Visa</guimenu
> <guimenuitem
>Editorvy</guimenuitem
></menuchoice
>, så kommer du tillbaka till källkodseditorn (under förutsättning att du använt den inbyggda visningen).</para>

		<para
>Om du bygger dokumentet, och inte ser någon text, försäkra dig om att du har justerat visaren i övre vänstra hörnet av skärmen. När du kompilerar källkoden, centrerar snabbygg texten mitt på skärmen, men om &latex; används för att bygga, och därefter <guibutton
>Visa DVI</guibutton
> centreras inte texten automatiskt på skärmen.</para>

		<para
>När du väl har skapat DVI-filen, kan du skriva ut dokumentet eller konvertera det till Postscript eller en PDF-fil om du vill. Roa dig med att experimentera!</para>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_dvi">

		<title
>DVI-filer</title>

		<para
>DVI betyder <emphasis
>DeVice Independent</emphasis
> (enhetsoberoende). Filerna skapas av &tex; eller &latex; för att läsas av en drivrutin på datorn. Det finns många typer av utmatning som kan användas med DVI, som en skrivare, PDF, Postscript eller datorns skärm.</para>

	 	<sect2 id="quick_viewdvi">

			<title
>Visa en DVI-fil</title>

			<para
>Du har redan sett hur man visar en DVI-fil på skärmen genom att använda knappen <guibutton
>Visa DVI</guibutton
> i verktygsraden.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_printdvi">

        	<title
>Skriva ut en DVI-fil</title>

			<para
>För att skriva ut en DVI-fil, kan du använda samma process som du tidigare använde för att skapa dokumentet (se <xref linkend="quick_using"/>). Vid steg 7, istället för att klicka på <guibutton
>Visa DVI</guibutton
>, välj <menuchoice
><guimenu
>Arkiv</guimenu
> <guimenuitem
>Skriv ut</guimenuitem
></menuchoice
> i visaren, och om skrivaren är inställd riktigt för att skriva ut från datorn, ska DVI-filen skrivas ut.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_manprint">

			<title
>Skriva ut en DVI-fil för hand</title>

			<para
>För att skriva ut en DVI-fil för hand från en terminal, använd kommandot <guibutton
>DVI till PS</guibutton
> i verktygsraden, eller skriv <userinput
>dvips intro.dvi</userinput
>. Kommandot konverterar din DVI-fil till en Postscript-fil. När filen väl är konverterad, kan du skriva ut den med menyalternativet <menuchoice
><guimenu
>Arkiv</guimenu
> <guimenuitem
>Skriv ut</guimenuitem
></menuchoice
> i visaren, eller genom att skriva <userinput
>lpr intro.ps</userinput
> i en terminal.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_exportdvi">

			<title
>Exportera en DVI-fil</title>

			<para
>Verktygsraden ger möjlighet att exportera en DVI-fil till olika format. När du väl har skapat en DVI-fil från din &latex;-källkod, ska du kunna exportera den till formatet du vill ha med knapparna i verktygsraden.</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="quick_inverseforward">

		<title
>Sökning framåt och omvänd sökning</title>

		<sect2>

			<title
>Sökning framåt</title>

			<para
>Kommandot sök framåt använder &kdvi; och en yttre fil (yttre filer kallas <emphasis
>paket</emphasis
> i &latex;) som heter <filename
>srcltx.sty</filename
>. Du måste söka bland dina filer för att kontrollera om <filename
>srcltx.sty</filename
> ingår i din distribution. Om den gör det, måste du skriva in följande kommando i inledningen.</para>

			<screen
><userinput>
                \documentstyle[12pt, a4paper]{book}
                \usepackage[active]{scrltx}
                \pagestyle{empty}
                \renewcommand{\baselinestretch}{2}
                \begin{document}
                \begin{verse}
                KDE:s \LaTeX\-källkodseditor &kile; är min favorit.
                \em{Eftersom} den är så enkel att använda!
                \end{verse}
                \end{document}
                        </userinput
></screen>

			<para
>När du väl har lagt till paketet <filename
>srcltx</filename
>, kan du lämna &kdvi; öppet. Sökning framåt låter en användare klicka på en viss sektion av texten i &latex;-koden, och hoppa till motsvarande position i DVI-visarens fönster.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Omvänd sökning</title>

			<para
>Omvänd sökning kan inte fungera om inte:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Sökning framåt är aktiverad och fungerar.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Källkodsfilen har kompilerats.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>&kdvi; vet vilken editor du vill använda (se <xref linkend="quick_dviprefs"/>).</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>För att använda omvänd sökning, spara och kompilera &latex;-källkoden och öppna DVI-visaren genom att använda knappen Visa DVI i verktygsraden.</para>

			<para
>När DVI-visaren väl är öppen, klicka med mittenknappen på ett textavsnitt, så ska du direkt komma tillbaka till editorn, till avsnittet i källkoden som du klickade på i DVI-visaren.</para>

			<para
>Med den här funktionen i &kdvi;, gör ett klick på musens mittenknapp i DVI-dokumentet att &kile; öppnar motsvarande &tex;-dokument och försöker gå till motsvarande rad. För att det ska fungera, måste &tex;-dokumentet redan vara kompilerat, och &kdvi;:s sökning framåt måste fungera.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="quick_dviprefs">

			<title
>DVI-inställningar</title>

			<para
>För att göra &kile; till standardeditor i &kdvi;, skriv in följande kommando på raden Skalkommando:</para>

        	<para
><computeroutput
>kile %f --line %l</computeroutput
>; den sista väljaren är ett litet L, inte siffran 1.</para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>Anpassa &kdvi;...</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_kdvi_settings.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>Anpassa &kdvi;...</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Lösa upp fel</title>

			<para
>Om du försöker använda snabbygg, men DVI-visaren inte öppnas, är det stor chans att du har ett fel. Om du har ett fel, syns det i loggfilen eller meddelandefönstret, och en summering av felet ges.</para>

			<para
>Loggfilen förklarar orsaken till felet i din kod. I editorn kan du använda knapparna i verktygsraden som heter <guibutton
>Föregående fel</guibutton
> och <guibutton
>Nästa fel</guibutton
> för att gå mellan olika fel. Loggfilen anger alltid på vilken rad som felet uppstod. För att se raden där ett fel uppstod, klicka på felet i loggfönstret så går &kile; till raden som motsvarar felet.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="startnew">

	<title
>Påbörja ett nytt dokument</title>

	<sect1 id="startnew_sect">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
></title>

			<para
>När du klickar på knapparna i verktygsraden för att påbörja ett nytt dokument, visas en dialogruta som frågar om vilken sorts mall du vill använda för att skriva dokumentet. Standardvalen är:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Tomt dokument</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Brev</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Bok</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Artikel</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Rapport</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Om du väljer <guilabel
>Tomt dokument</guilabel
>, kan du antingen börja skriva dokumentet från början, eller använda guiden för att snabbt påbörja ett nytt dokument (se <xref linkend="intro_docwizard"/>).</para>

		</sect2>

		<sect2>
			<title
>Mallar</title>

			<para
>De som ofta använder &latex; har typiskt samma inledning för nästan alla dokument de skapar. Ofta finjusterar de inledningen efter behov. När ett nytt dokument påbörjas, vore det bekvämt om &kile; direkt skulle starta med det här användardefinierade &latex;-dokumentet. Mallar gör det möjligt att åstadkomma detta. Alla användare av &kile; som hela tiden skriver samma sorts dokument, kan dra fördel av möjligheten att använda &kile; för att skapa egna mallar.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Skapa en ny mall</title>

			<para
>För att skapa en ny mall, måste du först antingen öppna en &tex;- eller &latex;-fil, eller påbörja en egen fil. &kile; kan skapa en mall från ett befintligt dokument genom att öppna önskat dokument och välja <menuchoice
><guimenu
>Arkiv</guimenu
> <guimenuitem
>Skapa mall från dokument</guimenuitem
></menuchoice
>.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Anpassa automatiska ersättningar</title>

			<para
>När ett nytt dokument skapas genom att välja en mall med <menuchoice
><guimenu
>Arkiv</guimenu
> <guimenuitem
>Ny</guimenuitem
></menuchoice
>, ersätts vissa teckenkombinationer med data som ditt namn eller teckenkodningen du använder. Dessa variabler kan ställas in under <menuchoice
><guimenu
>Inställningar</guimenu
> <guimenuitem
>Anpassa &kile;</guimenuitem
></menuchoice
>. Ändra mallvariablerna efter dina behov.</para>

			<para
>Om du skapar dina egna mallar är det användbart att veta vilka teckenkombinationer som ersätts med vilka mallvariabler:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><userinput
>$$AUTHOR$$</userinput
>: Den här strängen ersätts med variabeln författare.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>$$DOCUMENTCLASSOPTIONS$$</userinput
>: Den här strängen ersätts med variabeln dokumentklassalternativ. Typiskt används detta enligt följande: <userinput
>\documentclass[$$DOCUMENTCLASSOPTIONS$$]{article}</userinput
>.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>$$INPUTENCODING$$</userinput
>: Om variabeln inmatningskodning är inställd till, låt oss säga <userinput
>latin1</userinput
>, ersätts strängen av <userinput
>\input[latin1]{inputenc}</userinput
>.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2 id="templ_wiz">

			<title
>Skapa en mall från guiden</title>

			<para
>Det enklaste sättet att skapa en ny mall är att starta guiden, och därefter lägga till kommandon i editorn till höger. När du väl har fått dokumentet som du vill ha det:</para>

			<procedure>
				<step
><para
>Spara filen</para
></step>
				<step
><para
>Gå till <guimenu
>Arkiv</guimenu
></para
></step>
				<step
><para
>Välj <guimenuitem
>Skapa mall från dokument</guimenuitem
></para
></step>
				<step
><para
>Gör alla nödvändiga ändringar i mallen</para
></step>
				<step
><para
>Skriv in ett namn på den nya mallen</para
></step>
				<step
><para
>Klicka på <guibutton
>Ok</guibutton
> för att lägga till mallen i menyn</para
></step>
			</procedure>

			<para
>Nästa gång du startar ett nytt dokument, kommer du kunna välja din anpassade mall istället för de vanliga brev, rapport, bok, artikel och tomt dokument.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Skapa en mall från godtycklig fil</title>

			<para
>En mall kan skapas från vilken fil som helst. Om du söker efter ett enkelt sätt att anpassa en mall, hämta en fil du tycker om på Internet, och följ samma steg som anges under <xref linkend="templ_wiz"/>.</para>

			<para
>Du kan till exempel vilja skapa en fullständig A0-affisch. Sådana affischer visas ofta på vetenskapliga konferenser, och &latex; hjälper dig skapa en attraktiv affisch som väcker uppmärksamhet. Du kan hämta en mall för A0-affischer på <ulink url="http://lars.nummedal.net/?RC=a0poster"
>Lars Nummedals hemsida</ulink
>. Tyvärr är kommentarerna på norska. Kom ihåg att du behöver paketet <filename
>a0poster</filename
>, som normalt inte finns i en vanlig &tetex;-installation.</para>

		</sect2>

		 <sect2 id="templ_rem">

	 		<title
>Ta bort en mall</title>

			<para
>För att ta bort en mall från &kile;, gå till:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><menuchoice
><guimenu
>Inställningar</guimenu
> <guimenuitem
>Ta bort mall</guimenuitem
></menuchoice
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>En dialogruta visas där alla mallar listas</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Välj en mall</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klicka på Ta bort, så tas mallen bort</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Mallar markerade med * kan inte tas bort utan lämpliga rättigheter</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="editing">

	<title
>Redigera &latex;-dokument</title>

	<para
>Den interna editorn som &kile; använder är Kate. Kate är en texteditor skapad för programmerare, som innehåller möjlighet att läsa och färglägga många olika sorters textfiler, bland annat &latex; och &bibtex;.</para>

	 <para
>För att lära dig mer om Kate, och dess möjligheter, se <ulink url="help:kate"
>Kates handbok</ulink
>. Användare av &kile; kan börja läsa i kapitlet <quote
>Arbeta med Kate-editorn</quote
>.</para>

	 <sect1 id="editing_sect">

		<title
></title>

	 	<sect2>

	 		<title
>Flytta markören</title>

			<para
>Om du vill markera text, har du följande möjligheter:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Håll nere vänster musknapp och dra för att markera text.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klicka en gång på ett ord för att flytta markören till en ny plats.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klicka två gånger på ett ord för att välja hela ordet.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Klicka tre gånger för att välja hela meningen.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Genom att hålla nere musknappen och dra över texten du vill välja, kopieras den automatiskt till klippbordet.</para>

			<para
>Genom att hålla nere skift-tangenten och använda piltangenterna kan du välja delar av källkoden i editorfönstret.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Komplettering och matchning av parenteser</title>

			<para
>Komplettering av parenteser är ett visuellt verktyg som editorn använder för att visa parenteser som passar ihop för dig. Om du öppnar en fil med filändelsen .tex, och markerar vilken parentestyp som helst, som parenteser (), hakparenteser [] eller klamrar {}, så färgläggs matchande parentestyp i gult (den här standardfärgen kan ändras). Om du till exempel placerar markören på en klammer i <userinput
>\section{Introduktion}</userinput
>, ser du färgläggning av <userinput
>\section{Introduktion}</userinput
> med standardfärgen gult, som visar dig platsen för den inledande och avslutande klammern.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Färgläggning</title>

			<para
>&kile; har möjlighet att leta efter och färglägga olika sorters kod. &latex;-kommandon skiljs till exempel från normal text, vilket gör det lätt för dig att läsa den normala texten. Formler färgläggs också med en annan färg. </para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Automatisk komplettering av omgivning</title>

			<para
>Automatisk komplettering av omgivningar är nytt i den här versionen av &kile;. Det betyder att när användaren påbörjar en ny omgivning genom att till exempel skriva <userinput
>\begin{omgivning}</userinput
>, lägger &kile; automatiskt till kommandot <userinput
>\end{omgivning}</userinput
>, med en rad för din text emellan.</para>

			<para
>Automatisk komplettering kan stängas av på sidan &latex; under <menuchoice
><guimenu
>Inställningar</guimenu
><guimenuitem
>Anpassa &kile;</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>Komplettering av en ekvationsomgivning</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_autocomplete.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>Komplettering av en ekvationsomgivning</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="latex">

	<title
>Använda &latex;-taggbibliotek</title>

	<para
>&latex; har hundratals taggar som kan infogas, som representerar symboler och specialtecken. Det enklaste sättet att infoga ett speciellt tecken är att använda menyn mellan filträdvisningen och källkodsfönstret.</para>

	<screenshot>
		<screeninfo
>Sidoradens meny</screeninfo>
		<mediaobject>
		<imageobject>
		<imagedata fileref="snap_sidebarmenu.png" format="PNG"/>
		</imageobject>
		<textobject>
		<phrase
>Sidoradens meny</phrase>
		</textobject>
		</mediaobject>
	</screenshot>

	<para
>För att lägga till ett specialtecken, klicka på den typ av tecken som du vill lägga till. Du kan lägga till följande teckenkategorier:</para>

	<itemizedlist>
		<listitem
><para
>Relationssymboler</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Grekiska bokstäver</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Pilsymboler</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Avgränsare</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Diverse symboler</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Främmande tecken</para
></listitem>
	</itemizedlist>

	<sect1 id="latex_bib">

     	<title
>Att använda bibliografiposter</title>

		<para
><userinput
>\bibitem</userinput
> är ett kommando som används för att lägga till en referens i dokumentet till en bibliografipost. Syntaxen för att använda kommandot <userinput
>\bibitem</userinput
> är <userinput
>\bibitem[rubrik]{nyckel}</userinput
>.</para>

		<para
>Det valfria <userinput
>[rubrik]</userinput
> är till för att du ska kunna lägga till ditt eget rubriksystem för bibliografiposten. Om ingen rubrik anges, läggs posterna till i numerisk ordning: [1], [2], [3] etc.</para>

		<para
>Argumentet <userinput
>{nyckel}</userinput
> används för att referera och länka kommandona <userinput
>\bibitem</userinput
> och <userinput
>\cite</userinput
> till varandra och informationen de innehåller. Kommandot <userinput
>\cite</userinput
> innehåller referensen som hör ihop med önskad <userinput
>\bibitem</userinput
>, som finns i omgivningen <userinput
>bibliografin</userinput
> och innehåller referensdata. Båda samhörande <userinput
>\bibitem</userinput
> och <userinput
>\cite</userinput
> måste ha samma <userinput
>{nyckel}</userinput
>. Det enklaste sättet att organisera nycklar är med författarens efternamn. Det andra <userinput
>{}</userinput
> i <userinput
>{bibliografin}</userinput
> anger den längsta bibliografireferensen du kan ha. Så att skriva {999}, betyder att du kan ha referenser kortare eller lika långa som "999". Anges inte parametern riktigt, kan det orsaka mindre attraktiva indenteringar i bibliografin.</para>

		<para
>Bibliografin är en separat sektion åtskild från huvuddokumentet. Ett exempel på kod för bibliografin skulle kunna se ut som följer:</para>

		<screen
><userinput>
                \begin{bibliografin}{50}
                \bibitem{Simpson} Homer J. Simpson. \texts]{Mmmmm...munkar}.
                Evergreen Terrace Printing Co., Springfield, Någonstans i U.S.A, 1998
                \end{bibliografin)
                </userinput
></screen>

		<para
>Därefter skulle din huvudkällkod innehålla platsen för informationen som har att göra med detta <userinput
>\bibitem</userinput
> genom att använda <userinput
>\cite</userinput
>. Källkoden skulle se ut ungefär så här:</para>

		<screen
><userinput>
                Min uppsats om filosofin i Simpsons\copyright
                kommer från min favoritbok \cite{Simpson}.
                </userinput
></screen>

		<para
>Eftersom det ofta är svårt att komma ihåg den exakta referensnyckeln när du har många referenser, tillhandahåller &kile; ett enkelt sätt att infoga en referens. Klicka på den andra kombinationsrutan i redigeringsverktygsraden (oftast visar den "label") och välj "cite". En lista med alla referensnycklar visas. Välj den rätta referensen, så infogas den i dokumentet. För att uppdatera listan med nycklar, spara antingen filen eller välj "Uppdatera struktur" i menyn Redigera.</para>

		<para
>Slutprodukten i dokumentets bibliografi ser då ut så här:</para>

		<para
><computeroutput
>[1] Homer J. Simpson. Mmmmm...munkar. Evergreen Terrace Printing Co., Springfield, Någonstans i U.S.A., 1998.</computeroutput
></para>

		<para
>Det enklaste sättet att arbeta med <userinput
>bibitem</userinput
> och <userinput
>cite</userinput
> är att använda verktygsradens kombinationsruta som heter <guilabel
>cite</guilabel
>. När du väljer referens att infoga, visas en lista med alla <userinput
>bibitem</userinput
> som du hittills har skapat och du kan välja referensen från listan. &kile; kan nu arbeta med &bibtex; editorprogram som gBib och pyBliographer för att göra referenser enklare för dig.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="latex_usertags">

		<title
>Användardefinierade taggar</title>

		<para
>&kile; ger dig möjlighet att skapa taggar för dokument. En tagg liknar en snabbtangent, där användare kan skapa egna kommandon eller skriva in text som ofta används i dokument. När jag skriver, använder jag till exempel ofta meningarna "Jag föredrar Latex framför Tex" och "Vad skulle jag göra utan Linux?" i min text. För att lägga till dem som användardefinierade taggar skulle jag:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
>Välj <guimenu
>Användare</guimenu
> i menyn</para
></listitem>
			<listitem
><para
>Välj <guisubmenu
>Användartaggar</guisubmenu
></para
></listitem>
			<listitem
><para
>Välj <guimenuitem
>Redigera användartaggar</guimenuitem
></para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>Det här visar en dialogruta där man kan skapa sina egna användardefinierade taggar.</para>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Dialogrutan Redigera användartaggar</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_editusertag.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Dialogrutan Redigera användartaggar</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Aktivera en användardefinierad tagg</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_usertag.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Aktivera en användardefinierad tagg</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<para
>För att skapa mina egna två användardefinierade taggar som jag ofta använder när jag skriver, skulle jag ge var och en ett namn som klart identifierar dem. Namnet som taggarna får skrivs in i på raden <guilabel
>Menyalternativ</guilabel
> och texten för kommandot som används skrivs in i rutan <guilabel
>Värde</guilabel
>. När båda har skrivits in, kan de snabbt användas i texten med snabbtangenten <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
><keycap
>Skift</keycap
> <keycap
>1</keycap
></keycombo
> för den första taggen, för att skriva in "Jag föredrar Latex framför Tex" och <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
><keycap
>Skift</keycap
> <keycap
>2</keycap
></keycombo
> för att skriva in "Vad skulle jag göra utan Linux?".</para>

		<sect2 id="latex_usertags_uc">

			<title
>Unika tecken i användardefinierade taggar</title>

			<para
>Det finns flera unika tecken i &kile;. Tecknen har en unik betydelse i användardefinierade taggar, och de är %, %S, %M, %C and %env.</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
><userinput
>%</userinput
>: Ett tecken som används för kommentarer i källkoden.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>%S</userinput
>: Ersätts med källkodens filnamn.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>%M</userinput
>: Det här står för markerad text, där den markerade texten infogas när en användardefinierad tagg används.</para
></listitem>
				<listitem
><para
><userinput
>%C</userinput
>: Det här är platsen där markören placeras efter en användardefinierad tagg används.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>För att visa hur det fungerar, låt oss anta att vi har en användardefinierad tagg som innehåller värdet <userinput
>\bfseries{%M}{%C}</userinput
>, och ett textstycke är markerat som ska omvandlas till fetstil. Alltså markerar vi texten <userinput
>Jag älskar fredagar</userinput
>, tillämpar den användardefinierade taggen genom att trycka på <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
><keycap
>Skift</keycap
><keycap
>1</keycap
></keycombo
> och får texten <userinput
>\bfseries{Jag älskar fredagar}</userinput
> med markören placerad efter texten.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="build">

	<title
>Använda byggverktygen</title>

	<sect1 id="build_sect">

		<title
></title>

		<sect2>

			<title
>Kompilera &latex;, PDF-&latex;</title>

			<para
>För att konvertera dokumentet till ett annat format, måste du först kompilera källkoden i &latex;-miljön.</para>

			<para
>För att kompilera källkoden för skärmvisare som &kdvi;, för andra DVI-visare eller för konvertering till Postscript (PS), bör du använda snabbtangenten <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>2</keycap
></keycombo
> eller menyn <menuchoice
><guimenu
>Verktyg</guimenu
> <guimenuitem
>Latex</guimenuitem
></menuchoice
>. Då kompileras källkoden för dessa olika format, och därefter har du möjlighet att:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Visa DVI (det här användar förvald DVI-visare); <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>3</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>Konvertera DVI till PS; <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>4</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>Visa PS-filen; <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>5</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Det finns flera sätt att kompilera dokument. Om du till exempel skulle vilja kompilera dokumentet och omvandla det till PDF, måste du köra PDF-&latex;, som kompilerar källkoden, som du sedan kan konvertera till en PDF-fil. Det görs genom att använda snabbtangenten <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>6</keycap
></keycombo
> eller genom att välja <menuchoice
><guimenu
>Verktyg</guimenu
> <guimenuitem
>PDF-Latex</guimenuitem
></menuchoice
> i menyn. Den här processen bygger dokumentet så att visaren eller andra program kan läsa informationen.</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Visa PDF; <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>7</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>PS till PDF; <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>8</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
				<listitem
><para
>DVI till PDF; <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>9</keycap
></keycombo
></para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Grafiska filformat</title>

			<para
>Observera att PDF-&latex;, när det används med paketen <userinput
>graphics</userinput
> eller <userinput
>graphicx</userinput
>, kan kompilera PNG och JPG till PDF-filen på ett riktigt sätt, men kan inte hantera EPS-filer. Tvärtom så stöds EPS av processen att kompilera DVI och konvertera till PS och PDF, men inte PNG och JPG. För att komma förbi den här irriterande rundgången, om du har både EPS-filer och PNG- eller JPG-filer, finns ett antal möjligheter:</para>

			<itemizedlist>
				<listitem
><para
>Du kan konvertera EPS-filer till PNG eller andra format med verktyg som <ulink url="http://www.gimp.org/"
><application
>Gimp</application
></ulink
>, och använda PDF-&latex;.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Du kan konvertera åt andra hållet, och använda &latex; med PS-PDF konvertering. Det rekommenderas inte, eftersom en EPS-inkapsling av JPG- eller PNG-filer i allmänhet ger större EPS-filer, som i sin tur ger onödigt stora dokument. Det här beror dock på grafikprogrammet som du använder, eftersom EPS kan inkapsla annan grafik, men alla program stöder inte detta perfekt. Du kan till exempel använda programmet jpg2ps.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>Om du behöver en fil med PS-format, men har JPG- eller PNG-grafik, kan du helt enkelt först använda PDF-&latex;, och därefter kommandoradsprogrammet pdftops, eller ännu bättre, implementera en egen användartagg (se <xref linkend="latex_usertags"/>).</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Använd rätt fil för rätt sorts grafik!</para>

		 	<itemizedlist>
			 	<listitem
><para
>EPS är ett sorts grafiskt vektorskriptspråk, som beskriver alla linjer och punkter som grafiken består av. Det förlorar inte mycket när det förstoras, och passar bäst för diagram och vektorgrafik som skapats direkt i EPS. Du kan konvertera JPG-grafik med programmet jpg2ps, men den blir något större.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>PNG (eller GIF) är ett filformat utan förlust, med bra komprimering och kvalitet. Det är mycket bra för diagram, inlästa ritningar, eller någonting vars skärpa måste behållas. Det är ibland för mycket av det goda när det används för fotografier, och kan inte skalas upp som EPS.</para
></listitem>
				<listitem
><para
>JPEG är ett format med förlust, som komprimerar bilder bättre än PNG till priset av en viss förlust av detaljer i bilden. Det har ofta ingen betydelse för fotografier, men kan orsaka dålig kvalitet för diagram eller ritningar, och kan få vissa tunna linjer att försvinna helt. I dessa fall, använd EPS eller PNG. JPG kan inte skalas upp som EPS.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

			<para
>Men kom alltid ihåg: Skräp in, skräp ut! Ingen konvertering kan få en dålig bild att bli bra.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="build_cl">

			<title
>Skicka med kommandoradväljare</title>

			  <para
>Kanske vill du ange några särskilda kommandoradsväljare till verktygen för att kompilera och konvertera dina filer. Standardverktygen kan anpassas under <menuchoice
><guimenu
>Inställningar</guimenu
> <guimenuitem
>Anpassa &kile;</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Huvuddokument</title>

			<para
>Att definiera dokumentet som huvuddokument, gör att du kan arbeta med olika filer, vilket ger ett överliggande dokument (eller huvuddokument) och underliggande dokument som utgör ett helt verk. Efter att ha definierat huvuddokumentet, med motsvarande kommando i menyn <guimenu
>Inställningar</guimenu
>, gäller alla kommandon i menyn <guimenu
>Verktyg</guimenu
> bara detta dokument, även om du arbetar i underliggande dokument. Du kan till och med stänga huvuddokumentet.</para>
		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Avancerad felhantering</title>

  			<para
>Efter du har kört &latex;, tittar &kile; på de felmeddelanden som &latex; genererade. Om det finns några fel eller varningar, rapporteras de i fönstret Logg/meddelanden. Man kan ta en närmare titt på meddelanden genom att välja <menuchoice
><guimenu
>Bygg</guimenu
> <guimenuitem
>Visa logg</guimenuitem
></menuchoice
>, eller med snabbtangenten <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
><keycap
>0</keycap
></keycombo
>. Loggen som &latex; skapade visas då i fönstret Logg/meddelanden, med fel och varningar markerade.</para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>Visa loggen...</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_compile_error.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>Visa loggen...</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

			<para
>Du kan enkelt gå från ett meddelande i loggfilen till ett annat, genom att använda menyalternativen <menuchoice
><guimenu
>Bygg</guimenu
> <guimenuitem
>Nästa/Föregående Latexfel/varning</guimenuitem
></menuchoice
>, eller genom att använda motsvarande knappar i verktygsraden.</para>

			<para
>För att gå till raden in &latex;-källkoden där felet uppstod, klicka helt enkelt på felet eller varningen i fönstret Logg/meddelanden. &kile; visar automatiskt raden som orsakade felet.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Visa dokumentet</title>

			<para
>För att visa dokumentet, när du väl har kompilerat källkoden med &latex; eller <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>2</keycap
></keycombo
>, kan du använda den vanliga DVI-visaren. För att visa dokumentet i din förinställda DVI-visare, använd knappen i verktygsraden eller <keycombo
><keycap
>Alt</keycap
> <keycap
>3</keycap
></keycombo
>.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Att använda filbevakningsläge</title>

			<procedure>
				<step
><para
>Starta kommandot <guibutton
>Snabbygg</guibutton
>.</para
></step>
				<step
><para
>Lämna &kdvi; öppet, och välj <guibutton
>Filbevakningsläge</guibutton
> för programmet.</para
></step>
			</procedure>

			<para
>Varje gång du startar <guibutton
>Snabbygg</guibutton
>, så uppdateras DVI-dokumentet automatiskt, utan att &kdvi; behöver startas igen.</para>

			<para
>Det här läget fungerar också med <application
>KGhostView</application
>, men inte med inbyggd visning.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Konvertera ditt dokument</title>

			<para
>När du har kompilerat &latex;-källkoden från editorn, kan du konvertera den till det format som passar dig bäst.</para>

			<sect3>

				<title
>Standardkonverteringar (<userinput
>dvips</userinput
>, <userinput
>ps2pdf</userinput
>, <userinput
>dvipdf</userinput
>, etc.)</title>

				<para
>Genom att välja konverteringsverktyg i menyn, eller genom att använda snabbtangenterna, kan du konvertera dokumentet till en annan form. Standardkonverteringar görs till följande format:</para>

				<itemizedlist>
					<listitem
><para
>DVI</para
></listitem>
					<listitem
><para
>PS</para
></listitem>
					<listitem
><para
>PDF</para
></listitem>
					<listitem
><para
>HTML</para
></listitem>
				</itemizedlist>

				<para
>Observera att pdflatex direkt konverterar dokumentet till PDF.</para>

			</sect3>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="navigating">

	<title
>Navigera i &latex;-källkoden</title>

	<sect1 id="navigating_struct">

		<title
>Använda strukturvyn</title>

		<para
>Strukturvyn visar hierarkin för dokumentet som skapas i &kile;, och låter dig snabbt navigera i dokumentet, genom att visa dokumentets delar. För att navigera i dokumentet är allt du behöver göra att vänsterklicka på en rubrik, ett kapitel, ett avsnitt, ett delavsnitt, etc., så kommer du till början av motsvarande område.</para>

		<sect2 id="navigating_labels">

			<title
>Klicka på rubriker, sektioner</title>

			<para
>När du använder strukturvyn kan du enkelt gå mellan rubriker, avsnitt och delavsnitt genom att klicka på objektet i strukturvyn. Då kommer du till det avsnittet i editorfönstret. Avsnitt och delavsnitt markeras tydligt med specialtecken för att göra dem lätta att identifiera.</para>

			<screenshot>
				<screeninfo
>Användning av strukturvyn</screeninfo>
				<mediaobject>
				<imageobject>
				<imagedata fileref="snap_structview_label.png" format="PNG"/>
				</imageobject>
				<textobject>
				<phrase
>Användning av strukturvyn</phrase>
				</textobject>
				</mediaobject>
			</screenshot>

		</sect2>

		<sect2 id="navigating_input">

			<title
>Dubbelklicka på input, include</title>

			<para
>Om du inkluderar en fil i &latex;-dokumentet med taggarna <userinput
>\input</userinput
> eller <userinput
>\include</userinput
>, innehåller strukturvyn ett objekt som representerar filen. Ett dubbelklick på filnamnet gör att &kile; visar den inkluderade filen.</para>

		</sect2>

		<sect2 id="navigating_update">

			<title
>Uppdatera strukturen</title>

			<para
>För att uppdatera strukturvyn kan du använda <menuchoice
><guimenu
>Redigera</guimenu
> <guimenuitem
>Uppdatera struktur</guimenuitem
></menuchoice
>, vilket gör att strukturen uppdateras.</para>

			<para
>Efter du har sparat dokumentet, uppdaterar &kile; automatiskt strukturvyn.</para>

		</sect2>

		<sect2>

			<title
>Bokmärken</title>

			<para
>Bokmärken är användarens referens till ett textstycke eller en rad inne i &kile;-miljön. För att använda ett bokmärke kan användaren markera en viss rad i dokumentet som de skulle vilja kunna komma tillbaka till, och därefter trycka <keycombo
><keycap
>Ctrl</keycap
> <keycap
>B</keycap
></keycombo
>, så lägger &kile; automatiskt till ett bokmärke på raden. Som ett alternativ kan användare också lägga till ett bokmärke genom att markera raden de skulle vilja kunna komma tillbaka till, och välja menyalternativet <guimenu
>Bokmärken</guimenu
>.</para>

			<para
>För att ta bort bokmärken, välj <menuchoice
><guimenu
>Bokmärken</guimenu
> <guimenuitem
>Rensa bokmärken</guimenuitem
></menuchoice
>.</para>

		</sect2>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="projects">

	<title
>Arbeta med projekt</title>

	<para
>När du arbetar i &kile;, har du möjlighet att skapa och använda projektfiler. Ett projekt är en gruppering av &latex;- eller &tex;-dokument som hanterar all information som hör ihop med ditt huvuddokumentet. Ett typiskt exempel på användning av ett projekt är ett dokument som består av flera kapitel, skrivna i olika <filename
>.tex</filename
>-filer. De skulle då kunna ingå i ett projekt, för att göra hela dokumentet enklare att hantera. Du kan också lagra filer som inte är källkod, som grafik. Projektets specifikation lagras i en särskild fil, med filändelsen .kilepr.</para>

	<para
>Ett projekt lägger till följande funktioner:</para>

	<itemizedlist>
		<listitem
><para
>Du behöver inte ange huvuddokument, utan &kile; gör det automatiskt.</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Projektfiler kan enkelt arkiveras tillsammans</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
> visar förhållandet mellan filer i dokumentets hierarki.</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Efter ett projekt har öppnats, återställs alla filer som tidigare var öppna med ursprunglig kodning och färgläggning.</para
></listitem>
	</itemizedlist>

	<sect1 id="projects_creating">

		<title
>Skapa ett projekt</title>

		<para
>För att skapa ett projekt, välj <menuchoice
><guimenu
>Projekt</guimenu
> <guimenuitem
>Nytt projekt...</guimenuitem
></menuchoice
>. Du blir tillfrågad om att ge följande information för att kunna skapa projektet:</para>
		<itemizedlist>
			<listitem
><para
>Projektets namn</para
></listitem>
			<listitem
><para
>Projektfilens namn med filändelsen .kilepr</para
></listitem>
			<listitem
><para
>Filnamn</para
></listitem>
			<listitem
><para
>Typ av fil som skapas: tomt dokument, artikel, bok, brev, rapport</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<para
>När ett nytt projekt skapas, är rutan <guilabel
>projektfil</guilabel
> en uppmaning till användaren att ge ett namn på projektet med filändelsen .kilepr. När rutan <guilabel
>filnamn</guilabel
> fylls i måste en relativ sökväg till dokumenten i förhållande till var .kilrpr-projektfilen är lagrad anges.</para>

		<para
>En ny installation av &kile; kanske inte har knapparna för att skapa, öppna, stänga projekt eller projektalternativ direkt i verktygsraden. Du kan själv lägga till dem om de inte finns genom att välja Inställningar, och därefter Anpassa verktygsrader.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_view">

		<title
>Använda Fil- och projektvyn</title>

		<para
>Vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
> visas med en knapp som finns i den vertikala raden, som ser ut som två pappersark. I vyn kan du se projektets struktur åskådliggjord, filerna i projektet och namnet på filen .kilepr som lagrar projektinformationen. Lägga till filer, ta bort filer, eller ändra alternativ i projektet görs via vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
>.</para>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Fil- och projektvyn</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_projectview.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Fil- och projektvyn</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_adding">

		<title
>Lägga till och ta bort filer</title>

		<para
>För att lägga till en fil i projektet, öppna vilken &tex;-fil som helst, högerklicka på namnet i vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
> och välj <guilabel
>Lägg till i projekt</guilabel
>. Om du har flera öppna projekt, får du välja projektet där filen ska läggas till i en dialogruta.</para>

		<para
>Eller om du har flera filer som ska läggas till i projektet, kan du välja projektet i vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
>, högerklicka och därefter välja <guilabel
>Lägg till filer</guilabel
>. Du får då möjlighet att välja filerna i en dialogruta.</para>

		<screenshot>
			<screeninfo
>Lägga till en fil i ett projekt</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_projectview_add.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Lägga till en fil i ett projekt</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
		</screenshot>

		<para
>För att ta bort en fil från ett projekt, högerklicka bara på filen och välj <guilabel
>Ta bort från projekt</guilabel
>, så tas filen bort från projektet. Det här tar <emphasis
>inte</emphasis
> bort själva filen, utan tar bara bort den från listan med filer som registreras med filändelsen .kilepr.</para>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_options">

		<title
>Ändra projektinställningar</title>

		<para
>&kile; har bara några få alternativ som kan ställas in för projektet. För att ändra dem, högerklicka på projektets namn och välj <guilabel
>Projektalternativ</guilabel
>, så får du möjlighet att ändra:</para>

		<itemizedlist>
			<listitem
><para
>Projektets namn</para
></listitem>
 			<listitem
><para
>Arkiveringskommandot</para
></listitem>
 			<listitem
><para
>Filändelser som känns igen för andra filer än källkodsfiler</para
></listitem>
 			<listitem
><para
>Alternativet att använda filändelser som reguljära uttryck.</para
></listitem>
		</itemizedlist>

		<sect2 id="projects_archive">

			<title
>Arkivera projekt</title>

			<para
>&kile; låter dig enkelt säkerhetskopiera projektet genom att lagra alla projektfiler i ett enda arkiv. För att arkivera projektet, högerklicka på projektnamnet i vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
>, eller välj <menuchoice
><guimenu
>Projekt</guimenu
> <guimenuitem
>Arkivera</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

			<para
>Normalt läggs alla filer i ett projekt till i arkivet. Om du inte vill lägga till en viss fil i arkivet, högerklicka på filen i vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
> och avmarkera alternativet <guilabel
>Inkludera i arkiv</guilabel
>.</para>

			<para
>Arkiveringskommandon är skalkommandon som körs från projektkatalogen (där filen .kilepr finns). Speciella symboler som kan användas när kommandot skrivs in är:</para>

			<itemizedlist>
			<listitem
><para
><userinput
>%S</userinput
>: Det här ersätts med filnamnet på projektfilen (utan ändelsen .kilepr)</para
></listitem>
			<listitem
><para
><userinput
>%F</userinput
>: Det här kommandot används för att ersätta listan av filer som ska ingå i arkivet.</para
></listitem>
			</itemizedlist>

		</sect2>

		<sect2 id="projects_ext">

			<title
>Utökningar för andra filer än källkodsfiler</title>

			<para
>Filer som inte är källkod, är filer som bilder, PDF-filer, Postscript, etc. som ska tillhöra projektet, men inte är källkodsfiler med ändelsen .tex. Du har möjlighet att använda egna reguljära uttryck för att matcha filer som inte är källkod.</para>

		</sect2>

	</sect1>

	<sect1 id="projects_closing">

		<title
>Stänga ett projekt</title>

		<para
>För att stänga ett projekt, välj vyn <guilabel
>Filer och projekt</guilabel
> i den vertikala verktygsraden, högerklicka på projektnamnet, och välj <guimenuitem
>Stäng</guimenuitem
>. Då stängs projektet, alla filer som hör ihop med det, och dessutom läggs projektet som du just stängde till i kombinationsrutan <guisubmenu
>Öppna senaste projekt...</guisubmenu
> i menyn <guimenu
>Projekt</guimenu
>.</para>

	</sect1>

</chapter>

<chapter id="lang">

	<title
>Förbereda ett dokument med en alternativ kodning</title>

	<para
>En av de kraftfulla fördelarna med att använda &kile; är möjligheten att läsa, konvertera och ställa in texten till kodningen som dokumentet behöver. Det ger dig möjlighet att använda bokstäver och symboler som inte är standard. Du kan till exempel använda tecken med accent för italienska, franska eller svenska. Att välja kodning för ett dokument kan göras på tre sätt:</para>

	<itemizedlist>
		<listitem
><para
>Ett sätt att ange kodningen är att använda kombinationsrutan <guilabel
>Ange kodning</guilabel
>, som finns längst ner i vyn <guilabel
>Öppna fil</guilabel
>.</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Ett annat sätt är att använda undermenyn <menuchoice
><guimenu
>Visa</guimenu
> <guisubmenu
>Ange kodning</guisubmenu
></menuchoice
>.</para
></listitem>
		<listitem
><para
>Ett annat sätt är att ange kodningen för dokumentet är att välja den när du använder guiden för att skapa ett nytt dokument.</para
></listitem>
	</itemizedlist>

	<para
>Det finns också separat kodning för &latex; typsättningssystem. Traditionellt förstår &latex; bara en mycket begränsad uppsättning tecken, så du har inte möjlighet att använda bokstäver med accent eller specialtecken direkt. För att använda bokstäver med accent, skapade &latex; en viss syntax för att komma runt problemet och kunna inkludera sådana tecken, t.ex. <userinput
>\"a</userinput
> för <computeroutput
>ä</computeroutput
>. Det finns ett paket för att hjälpa dig med detta, som heter <application
>inputenc</application
>, som kan infogas i inledningen med <userinput
>\usepackage[latin1]{inputenc}</userinput
>, där det valfria argumentet är kodningen som du vill använda (i de flesta fall <userinput
>latin1</userinput
>). Det här talar om för &latex; att översätta alla <userinput
>ä</userinput
> i dokumentet till <userinput
>\"a</userinput
>. Titta gärna i dokumentationen av <application
>inputenc</application
> för mer information om det. Kom ihåg att försäkra dig om att filen verkligen är kodad med samma kodning som du anger till <application
>inputenc</application
>!</para>

	<screenshot>
			<screeninfo
>Välja källkodsfilens kodning</screeninfo>
			<mediaobject>
			<imageobject>
			<imagedata fileref="snap_encoding.png" format="PNG"/>
			</imageobject>
			<textobject>
			<phrase
>Välja källkodsfilens kodning</phrase>
			</textobject>
			</mediaobject>
	</screenshot>

	<para
>Mängden olika tecken har orsakat problem för många program, och det finns en allmän överenskommelse att alla, förr eller senare, ska byta till <ulink url="http://www.unicode.org"
>Unicode</ulink
>. Det finns många implementeringar av Unicode, och <abbrev
>UTF-8</abbrev
> är den mest lyckade på Linux. Windows&reg; förlitar sig på det mer ohanterliga och mindre flexibla <abbrev
>UCS-2</abbrev
>. Vissa distributioner, som RedHat, har redan börjat ställa in förvald kodning till <abbrev
>UTF-8</abbrev
>, och därför kan det vara mycket intressant att använda <userinput
>utf8</userinput
> med paketet <userinput
>inputenc</userinput
>.</para>

	<para
>De dåliga nyheterna är att det inte ännu ingår i &tetex; när det här dokumentet skrivs. De goda nyheterna är att det <emphasis
>finns</emphasis
> ett &latex;-paket som kan göra precis detta, och du kan själv installera det.</para>

	<para
>Gå bara till hemsidan <ulink url="http://www.unruh.de/DniQ/latex/unicode/"
>Unicode stöd för &latex;</ulink
> av Dominique Unruh från universitetet i Karlsruhe. Följ instruktionerna där för att installera paketet och använda det.</para>

</chapter>

<chapter id="credits">

	<title
>Tack till och licens</title>

	<para
>&kile; är en användarvänlig &latex;/&tex;-källkodseditor med öppen källkod. Den kör på system med &kde;:s skrivbordsmiljö installerad. &kde; är tillgängligt för flera arkitekturer med Linux installerad. &kile; är också en del av Fink-projektet, vilket betyder att du också kan köra &kile; på en Mac med OS-X. </para>

	<para
>Stort tack går till de som anstränger sig för att &kile;-projektet ska kunna fortsätta, och de många timmars bidrag som kommer från de som ger av sin tid för att utveckla verktyg som vi alla kan använda under <acronym
>GNU</acronym
>-licens. Här är en kort lista över de programmerare, redaktörer, översättare, författare, testare, paketerare, webbutvecklare och användare som gjort det här projektet möjligt. </para>

	<para
>Program copyright 2003 och aktuell utvecklare Jeroen Wijnhout <email
>Jeroen.Wijnhout@kdemail.net</email
></para>

	<para
>Program copyright 2002-2003 Pascal Brachet</para>

	<para
>&kile; innehåller källkod från det fria (GPL) programmet <application
>Xgfe</application
> (X Windows GUI front end to &gnuplot;), Copyright &copy; 1998 David Ishee</para>

	<para
>Dokumentation Copyright &copy; 2003 Jonathan Pechta (urspungligt utkast), Federico Zenith (slutjusteringar)</para>

	<para
>Bidrag från: Rob Lensen, Roland Schulz, Michael Margraf</para>

	<para
>Översättare: Thomas Basset (fr), Kris Luyten (nl), Alexander Hunziger (de), Stefan Asserhäll (se), Alfredo Beaumont (eu), Leopold Palomo Avellaneda (ca), Federico Zenith (it), Quique (es), Maciej Woloszyn (pl). </para>

	<para
>Många tack och välgångsönskningar till alla inblandade! </para>
&underFDL; &underGPL; </chapter>

&documentation.index;

</book>

<!--
Local Variables:
mode: xml
sgml-minimize-attributes:nil
sgml-general-insert-case:lower
sgml-indent-step:0
sgml-indent-data:nil
End:

vim:tabstop=2:shiftwidth=2:expandtab
-->
