<chapter id="layers">
<title
>Kihid</title>

<para
>Käesolev peatükk annab ülevaate kihtide kasutamisest &krita;s. sealjuures on eriline tähelepanu pööratud kohandamiskihtidele. </para>

<sect1 id="layers-background">
<title
>Kihtide põhiinfo</title>

<para
>&krita; vähegi põhjalikumal kasutamisel on hädavajalik teada ühtteist kihtide kohta. Kihtide abil saab töötada pildi mõne osa kallal ilma ülejäänud pilti mõjutamata ning enamik efekte annavad kõige parema tulemuse just kihile, mitte tervele pildile rakendatuna. Kui soovid efekti kogu pildile rakendada, pakub &krita; enesestmõistetavalt sulle sellise võimaluse ega takista sind milleski. </para
><para
>Kihtide idee on õigupoolest väga lihtne. Nagu nimetuski ütleb, asetsevad kihid üksteise peal ning moodustavad üheskoos kihipinu. Lõplik pilt on selline, nagu see paistab ülalt pinule vaadates. See tähendab, et enamasti on pilti ülemised kihid vähemalt teatud määral läbipaistvad, sest ei saa ju vaadata läbi kihi, mis ei ole läbipaistev (ehk &krita; terminoloogia kohaselt 100 protsenti läbipaistmatu). Pinus kõrgemal asuv kihile rakendatud muudatused rakenduvad ka allpool asetsevatele kihtidele, aga mitte kõrgemal asetsevatele. Näiteks efekt, mille lisab pildile kiht number 4, rakendatakse kihtide 1 kuni 3 rakendamise tulemusele. </para
><para
>Kõik &krita;s redigeeritavad pildid sisaldavad kihte. Uut pilti luues sisaldab kihtide kast (tavaliselt näeb seda aknas all paremal, vaata täpsemalt <link linkend="commands-palettes-layers-layers"
>siit</link
>) üht kihti. Seejärel ettevõetud joonistamis- ja redigeerimistoimingud rakendatakse sellele kihile. Kui lisad veel kihte, saad vajalikku kihti valides otsustada, millisel pildiosal midagi ette võtta. Järgnevad joonistamistoimingud rakenduvad sel juhul valitud kihile. </para
><para
>Kihid annavad ka suurepärase võimaluse kontrollida, kas teatud efektide lisamine või muudatuste rakendamine annab soovitud tulemuse. Lisa kiht, mis sisaldab seda, mida soovid katsetada, ning lase seda näidata või peita kihtide kastis asuva silmakujulisele ikoonile klõpsates. See tuleb eriti kasuks, kui sa kasutad palju efekte: neid saab lasta näidata või peita suvalises kombinatsioonis ja sel moel selgusele jõuda, milline kombinatsioon on parim. Kuna kihte saab liigutada, võib eksperimenteerida ka sellega, millises järjekorras milliseid efekte rakendatakse. </para
><para
>Mõningat näitlikku sissejuhatust kasutamise kohta pakub osa <link linkend="tutorial-select-layer"
>Valikute ja kihtide algtutvustus</link
>. </para>
</sect1>

<sect1 id="layers-adjustment">
<title
>Kohandamiskihid</title>

<para
>Kohandamiskihid on kihid, mis koosnevad filtrist ja soovi korral ka valikust. Filtri efekt rakendatakse antud kihigrupis kohandamiskihi all paiknevate kõigi kihtide koondpildile. Oluline on sealjuures see, et kohandamiskihid rakendavad efekte mittehävitavalt: originaalpildi andmeid ei muudeta. </para
><para
>Peaaegu kõiki &krita; filtreid saab kasutada kohandamiskihtides - isegi neid, mis halvendavad pildi kvaliteeti. Näiteks vihmapiiskade filter teisendab enne enda maagiliste omaduste rakendamist pildi 8-bitiseks RGB-pildiks. Kui soovid kasutada seda filtrit vahetult 16-bitisel L*a*b*-kihil, hoiatab &krita; sind selle eest, et antud filtriga teisendatakse pilt RGB-pildiks ja tagasi. Kohandamiskihi puhul seda ei tehta: originaalandmeid ei muudeta, mistõttu filtri rakendamine ei kujuta mingit ohtu. </para
><para
>Aga kuidas on lood kohandamiskihi värviruumiga? Selle probleemi selgitamiseks tuleb kõigepealt rääkida, mis juhtub siis, kui &krita; renderdab kohandamiskihti. </para>

<sect2 id="layers-adjustment-selections">
<title
>Kohandamiskihid ja valikud</title>

<para
>Kui parajasti aktiivsel kihil on aktiivne valik, see kopeeritakse ja seda kasutatakse kohandamiskihi maskina. Kui aktiivset valikut pole, pole ka maski ning kohandamist rakendatakse antud grupi kõigile kihtidele täies ulatuses. Olemasolevale kohandamiskihile <emphasis
>ei saa</emphasis
> kuidagi maski lisada. </para
><para
>Kui kohandamiskihis on mask, saab seda muuta tavapäraste joonistamistööriistade ja joonistamisoperatsioonidega. </para>

</sect2>

<sect2 id="layers-adjustment-projection">
<title
>Märkus projektsiooni kohta</title>

<para
>&krita; ühendab kihid igas kihigrupis alt üles. Koondpilt ehk projektsioon, nagu spetsialistid armastavad öelda, filtreeritakse seejärel kohandamiskihiga. Kui kohandamiskihi peal peaks kihte asuma, ühendatakse need projektsiooniga. &krita; teisendab kõik kihid enne nende ühendamist, nii et kui pildi kõige alumine kiht on halltoonis, teisendatakse kõik kihid enne ühendamist halltooni, mis tähendab, et ka kohandamiskihi projektsioon on halltoonis. </para
><para
>Seda silmas pidades on hõlpsam mõista, miks &krita; enamasti pakub paremaid tulemusi, kui tegutsed keerukat kihistruktuuri katva kohandamiskihi peal olevate kihtidega: &krita; kasutab projektsiooni ega pea enam üldse silmas kohandamiskihi all olevaid kihte. Seda muidugi juhul, kui sa mõnda neist ei muuda. </para>
</sect2>

</sect1>

</chapter>
