# &kstars;i kiirtutvustus

See peatükk kirjeldab &kstars;i kõige huvitavamaid ja kasulikumaid omadusi.

Selline näeb välja &kstars;i peaaken:
Peaaken

Ülal on näha taevas, mille vaade on fokuseeritud parajasti läänehorisondi taha loojuma hakkavale Orioni tähtkujule. Tähed on kujutatud realistlikes värvides ning suhtelise heledusega. Kõige heledamatele tähtedele on lisatud nimed (&nt; Betelgeuse). Orioni vöö tähtedest allpool on näha M 42 ehk Orioni udu. Taevakaardi kolmes nugas on infokastid, mis näitavad käesolevat aega (KA: 11:38:34 09/10/02), geograafilist asukohta (Greenwich, Suurbritannia) ja parajasti vaate keskmes asuvat objekti Fookuses: puudub). Taevakaardist ülalpool on kaks tööriistariba. Põhitööriistaribal leiab mitme menüüfunktsiooni kiirviidad, samuti ajasammu määramise vahendi, mille abil saab sätestada, kui kiiresti simulatsiooni kell edasi tättab. Vaateribal on nupud, mis lülitavad erinevate taevakehade näitamist sisse või välja. Akna allservas on olekuriba, kus näidatakse objekti nime, kui mõnel klõps teha, ning hiire kursori asukoha taevakoordinaate (otsetõus ja kääne).

## Kus ma asun?

Esimene asi, mida tasub teha, on määrata oma geograafiline asukoht. Vaikimisi oletab &kstars;, et sa asud Greenwichis Suurbritannias (kus paikneb Kuninglik Observatoorium ning ühtlasi nullmeridiaan). On väga usutav, et tegelikult sa Greenwichis ei viibi, mistõttu tundub igati mõtteka tegevusena asukoht muuta.

Ava aken Geograafilise asukoha määramine, valides menüüst Seadistused elemendi Määra geograafiline asukoht... või vajutades tööriistaribal gloobuse-ikooni või kasutades klahvikombinatsiooni Ctrlg.

Aken Geograafilise asukoha määramine näeb välja selline: Geograafilise asukoha muutmine Asukoha määramise aken

Me pakume sulle siin võimalust valida enam kui 2000 juba eelnevalt määratud linna seast. Oma asukoha saad valida loendis sobivat linna ära märkides. Iga linna kujutab kaardil pisike punktike, kui mõni linn loendis märgitakse, siis ilmub sellele kohale kaardil punane niitristik.

Mõistagi ei ole eriti mõistlik otsida konkreetset linna kõiki 2000 asukohta läbi kerides. Otsimise lihtsustamiseks võib loendit filtreerida, sisestades kaardi all asuvasse kastidesse teksti. Joonisel näidatud juhul on kasti Linnafilter kirjutatud Ba, kasti Maakonna/provintsifilter M ning kasti Riigifilter USA. Pane tähele, et kõigil loendis leiduvatel linnadel on linna, osariigi ja riiginimes esindatud otsimisstringides antud tähekombinatsioon, ja et filtrikastide all olev sõnum teatab, et filtritele vastas seitse linna. Tähele tasub panna ka seda, et leitud seitse linna on kaardil märgitud valgetena, ülejäänud linnad on aga jäänud halliks.

Loendit võib filtreerida ka asukoha järgi. Klõpsates maailmakaardil suvalisele punktile, näidatakse loendis ainult neid linnu, mis jäävad klõpsatud asukohast kuni kahe kraadi kaugusele. Praegu on võimalik otsida kas nime või asukoha, mitte aga mõlema järgi korraga. Ehk teisisõnu — kui klõpsad kaardil, eiratakse nimefiltreid ning vastupidi.

Infot parajasti valitud asukoha pikkus- ja laiuskraadi ning ajavööndi kohta näidatakse akna allservas asuvates kastides. Kui arvad, et need väärtused ei ole täpsed, võid neid muuta ning klõpsuga nupul Lisa loendisse salvestada oma arusaama asukoha parameetritest. Määrata saab ka täiesti uue asukoha, kui vajutada nupule Puhasta väljad ning sisestada uue asukoha andmed. Pane tähele, et täita tuleb kõik väljad, välja arvatud lisavõimalusena pakutav Maakond/provints, enne kui on võimalik lisada uus asukoht loendisse. &kstars; laeb automaatselt kasutaja lisatud asukoha ka kõigi järgmiste seansside ajal. Kuid pane samas tähele, et vähemalt praegu on ainus võimalus kasutaja loodud asukoha eemaldamiseks kustutada vastav rida failist `~/.kde/share/apps/kstars/mycities.dat`.

Kui oled lisanud mõne uue asukoha (või muutnud olemasolevaid), saada palun muudetud fail `mycities.dat` ka meile, et me võiksime lisada sinu muudatused oma põhiloendisse.

## Mis aeg on?

Järgmine asi, mida võiks ette võtta, on aja ja/või kuupäeva muutmine. Kui &kstars; käivitub, sünkroniseeritakse aeg sinu arvuti kellaga ning &kstars;i kell kulgeb edasi reaalajas. Kui soovid kella peatada, vali menüüst Aeg käsk Peata kell või vajuta tööriistaribal ikooni Paus. Kella on võimalik panna normaalsega võrreldes aeglasemalt või kiiremini (ja isegi tagurpidi) käima tööriistaribal leiduva ajasammu regulaatori abil. Keritaval kastil on kaks üles/alla keritavate nuppude valikut. Esimene võimaldab valida 83 võimaliku ajasammu seast. Teine liigub korraga ajaühiku võrra üles- või allapoole, mis lubab ajasammu märksa kiiremini ja suuremas ulatuses muuta.

Rakendusele võib määrata suvalise aja või kuupäeva, kui valida menüüst Aeg käsk Määra aeg... või klõpsata tööriistaribal liivakella-ikooni. Aknas Aja määramine kasutatakse &kde;le tavapärast ajavaliku vidinat, kus on kolm keritavat kasti tunni, minutite ja sekundite määramiseks. Kui sul peaks aga tekkima tahtmine kell taas käesoleva aja peale tagasi seada, vali menüüst Aeg käsk Sea kell hetkele Praegu.

&kstars;i praegune versioon ei suuda aru saada ajamäärangust, mis on varasem kui 1. oktoober 1752 või hilisem kui aasta 8000. Need piirangud seab peale kasutatav &Qt; kuupäeva/ajaklass. Me loodame järgmistes versioonides võtta kasutusele omaenda kuupäeva/ajaklassi, mille võimalused oleksid avaramad.

## Vaatame nüüd ringi!

Kui aeg ja asukoht on määratud, võib hakata uurima, mida siis üldse näha saab. Vaadet saab liigutada nooleklahvidega. Kui hoida samal ajal all klahvi &Shift;, liikumiskiirus kahekordistub. Vaadet saab liigutada ka hiirenuppu alla vajutades ning seda edasi lohistades. Pane tähele, et liigutamise ajal ei näidata mitte kõiki objekte. Selle põhjuseks on soov kahandada CPU koormust objketide asukoha ümberarvutamisel, mis muudab liigutamise sujuvamaks (vaateseadete aknas, millest tuleb juttu järgmises peatükis, saab määrata, mis peaks liigutamise ajal varjatud olema). Vaate suuruse muutmiseks on viis võimalust:

1. Klahvid + ja -

2. Suurendus/vähendusnupud tööriistaribal

3. Menüü Vaade käsud Suurenda/Vähenda

4. Kerimine hiirerattaga

5. Hiire liigutamine üles-alla, kui alla on vajutatud &MMB;.

Pane tähele, et suurendamise korral võib näha ka tuhmimaid tähti, kui on määratud suurendamisseadetes.

Vähenda vaadet, kuni näed rohelist joont. See kujutab sinu kohalikku horisonti. Kui sa ei ole &kstars;i seadeid muutnud, näed horisondi all ühtlast rohelist värvi, mis kujutab maapinda. Näha on ka valge joon, mis kujutab taevaekvaatorit (kujuteldav joon, mis jagab taevalaotuse põhja- ja lõunapoolkeraks). Kollakaspruun joon aga kujutab ekliptikat ehk rada, mida Päike paistab järgivat oma aastasel teekonnal. Seepärast võib Päikese alati leida kuskilt ekliptikalt ning üsna lähedal sellele on ka planeedid.

## Taevakehad

&kstars; võib näidata tuhandeid taevakehasid: tähed, planeedid, täheparved, udukogud, galaktikad. Vaikimisi näidatakse tähti valgete ringidena, mida ümbritseb vastavalt nende realistlikule värvile värviline piirjoon. Planeete näidatakse vähenduse korral värviliste punktidena, kuid suurendades võib näha nende tegelikku kuju. Päikesesüsteemi välised objektid (täheparved, udukogud ja galaktikad) on näha sümbolitena, mille värv osutab kataloogi, millesse nad kuuluvad (Messier, NGC või IC). Enamik Messieri objekte on suurema suurenduse korral näidatud reaalsete kujutistena. Need Päikesesüsteemi välised objektid, mille kohta on lisapilte või -infot, on näidatud muu värviga (vaikimisi punane). Klõps objektil toob olekuribale tema kohta käiva info. Topeltklõps tsentreerib vaate objektil ning lülitab sisse tema jälgimise (nii jääb vaade aja kulgedes objektile fokuseerituks). Klõps hiire parema nupuga avab hüpikmenüü, kus leiab lisainfot ja -võimalusi.

### Hüpikmenüü

Selline näeb välja hiire parema nupu klõpsuga avanev hüpikmenüü Orioni udu puhul:

M 42 hüpikmenüü
M 42 hüpikmenüü

Hüpikmenüü sisu oleneb mõnevõrra sellest, millist tüüpi objektil klõps hiire parema nupuga tehti, kuid põhimõtteliselt on see järgmine:

Ülemine osa sisaldab infot, mis ei ole valitav. Esimesed kolm kirjet näitavad objekti nime(sid) ja tüüpi. Järgmised kolm toovad ära objekti tõusu-, loojangu- ja kulminatsiooniaja. Edasi tuleb sektsioon kahe valitava elemendiga. Esimene neist, Fokuseeri ja jälgi tsentreerib vaate antud objektile, kuhu see jääb ka aja kulgedes (sellesama tulemuse võib saavutada topeltklõpsuga objektil). Teine, mis kannab nime Üksikasjad..., avab akna, kus leiab objekti kohta põhjalikuma info. Alumises osas leiduvad viidad valitud objekti piltidele ja/või lisainfot pakkuvatele internetilehekülgedele.

Kui sa tead objekti kohta veel mõne pildi või infolehekülje aadressi (&URL;), võid selle lisada hüpikmenüüsse allosas asuva elemendi Lisa viit... abil. Selle peale avaneb aken, kuhu saab sisestada &URL;i ning teksti, millisena soovid viita menüüs näha. &URL;i on võimalik kontrollida, kui vajutada nupule Kontrolli URLi, mis püüab sisestatud aadressi avada veebilehitsejas. Palun määra ka see, kas &URL; osutab pildile või HTML-dokumendile! Kui valid siin pildi, avatakse uus menüüelement pildivaatajas, mitte aga veebilehitsejas. Sisestada võib ka kohalikke faile, nii et selle abil võib näiteks avada omaenda vaatluspäevikut või muud &kstars;i objektiga seonduvat infot, mis sul juhtub olema. Lisatud viidad laetakse automaatselt &kstars;i käivitumise ajal ning nad on salvestatud kataloogi `~/.kde/share/apps/kstars/` failidena `myimage_url.dat` ja `myinfo_url.dat`. Kui sul on tekkinud juba väga palju omaloodud viitu, võiksid need ka meile saata, sest nii on meil võimalik lisada need &kstars;i järgmisse versiooni!

### Taevakehade otsimine

Nime kandvaid objekte saab otsida, kui klõpsata tööriistaribal otsingu-ikooni, valida menüüst Fookus käsk Otsi objekti... või kasutada klahvikombinatsiooni &Ctrl;F. Aken Objekti otsimine toob loendina ära kõik &kstars;i andmebaasis leiduvad nime kandvad objektid. Paljud neist on esindatud vaid katalooginimega (näiteks NGC 3077), mõned aga ka levinud nimetusega (näiteks Veekeerise galaktika). Otsingul saab rakendada nii nime kui objekti tüübi filtreid. Märgi loendis soovitud element ning vajuta nupule Olgu. Vaade fokuseerub valitud objektile ning sisse lülitatakse selle jälgimine. Pane tähele, et kui objekt asub horisondist allpool, hoiatab rakendus sind, et ainus, mida sa näha võid, on maapind (selle saab muuta nähtamatuks aknas Vaateseaded või klõpsuga vaateriba nupul Maapind).

Objekti jälgimine lülitatakse automaatselt sisse, kui vaade on objektile tsentreeritud akna Objekti otsimine abil, topeltklõpsuga objektil või hiire parema nupuga avatava hüpikmenüü käsuga Fokuseeri ja jälgi. Jälgimise saab välja lülitada vaadet liigutades, vajutades põhitööriistaribal ikooni lukk või valides menüüst Fookus käsu Jälgi objekti.

## Vaate kohandamine

Vaadet saab väga mitmel moel muuta just selliseks, nagu sulle meeldib. Esiteks võib valida sootuks teistsuguse värviskeemi menüükäsuga Seadistused Värviskeemid. Eelnevalt on määratud kolm värviskeemi, kuid sa võid luua ka omaenda värviskeemi aknas Vaateseaded (seda käsitletakse järgmises peatükis). Võimalik on peita tööriistaribad (Seadistused Tööriistaribad) ning infokastid (Seadistused Infokastid). Lisaks sellele saab infokastidega tegelda hiire abil. Igal kastil on lisaandmeridu, mis on vaikimisi varjatud. Neid saab sisse/välja lülitada topeltklõpsuga kastil selle kokkukerimiseks. Kastide asukohta on võimalik muuta neid hiirega lohistades. Kui kast jõuab akna servani, jääb ta ka akna suuruse muutmisel serva külge kleebituks.

Muid kohandamisvõimalusi kajastatakse järgmises peatükis.