                            A BSD bemutatasa

  Greg Lehey

   <grog@FreeBSD.org>

   A FreeBSD a FreeBSD Foundation bejegyzett vedjegye.

   Az AMD, Am486, Am5X86, AMD Athlon, AMD Duron, AMD Opteron, AMD-K6,
   Athlon, Elan, Opteron es PCnet az Advanced Micro Devices, Inc.
   vedjegyei.

   Az Apple, AirPort, FireWire, Mac, Macintosh, Mac OS, Quicktime, es
   TrueType az Apple Computer, Inc., bejegyzett vedjegyei az
   Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   Az Intel, Celeron, EtherExpress, i386, i486, Itanium, Pentium es
   Xeon az Intel Corporation vagy leanyvallalatainak vedjegyei vagy
   bejegyzett vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   A Linux Linus Torvalds bejegyzett vedjegye.

   A Motif, OSF/1 es UNIX a The Open Group bejegyzett vedjegyei, az
   IT DialTone es a The Open Group pedig vedjegyei az Egyesu:lt
   allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A Sparc, Sparc64, SPARCEngine es UltraSPARC a SPARC International,
   Inc vedjegyei az Egyesu:lt allamokban es mas orszagokban. A SPARC
   vedjegyet hordozo termekek a Sun Microsystems, Inc. altal
   kifejlesztett architekturara epu:lnek.

   A Sun, Sun Microsystems, Java, Java Virtual Machine, JavaServer
   Pages, JDK, JRE, JSP, JVM, Netra, Solaris, StarOffice, Sun Blade,
   Sun Enterprise, Sun Fire, SunOS, Ultra es VirtualBox a Sun
   Microsystems, Inc. vedjegyei vagy bejegyzett vedjegyei az
   Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   A UNIX a The Open Group bejegyzett vedjegye az Egyesu:lt
   Allamokban es mas orszagokban.

   Az XFree86 az XFree86 Project, Inc. vedjegye.

   A gyartok es terjeszto"k altal hasznalt megnevezesek ko:zu:l sok
   vedjegy jogot ko:vetel. Ahol ilyen megnevezes tu"nik fel ebben a
   dokumentumban, es a FreeBSD Projektnek tudomasa volt a
   vedjegyro"l, a megnevezest a "(TM)" vagy a "(R)" szimbolum
   ko:veti.

   A nyilt forrasu vilagban a "Linux(R)" szo majdnem az "operacios
   rendszer" szinonimajava valt, pedig nem ez az egyetlen nyilt
   forrasu UNIX(R)-szeru" operacios rendszer. Az Internet Operating
   System Counter szerint 1999 aprilisaban a vilag halozatra kapcsolt
   szamitogepeinek 31,3%-a Linuxot futtat. 14,6% hasznal BSD UNIX-ot.
   A vilag legnagyobb webes szolgaltatasai ko:zu:l nehany, mint
   peldaul a Yahoo! is BSD-t hasznal. A vilag legforgalmasabb FTP
   szervere 1999-ben (mar halott), az ftp.cdrom.com, BSD-t hasznalt a
   napi 1,4 TB adatforgalom biztositasahoz. Ez egyertelmu"en nem egy
   szu"k piaci reteg: a BSD egy jol mego"rzo:tt titok.

   Tehat mi is a titok? Miert nem ismert jobban a BSD? Ez a
   dokumentum to:bbek ko:zo:tt ezt a kerdest hivatott megvizsgalni.

   A dokumentumban a BSD es Linux ko:zo:tti ku:lo:nbsegeket igy
   olvashatja.

   Forditotta: Ko:vesdan Gabor <gabor@FreeBSD.org>

     --------------------------------------------------------------

1. Mi az a BSD?

   A BSD "Berkeley Software Distribution" ro:viditese, amely annak a
   disztribucionak a neve, amit a berkeley-i egyetemen fejlesztettek
   ki Californiaban az AT&T UNIX operacios rendszerenek a
   kiterjesztesekent. Szamos nyilt forasu operacios rendszer epu:l a
   4.4BSD-Lite neven ismertte valt kiadasra. Raadasul tartalmaznak
   to:bb csomagot mas nyilt forrasu projektekbo"l, ku:lo:no:sen a GNU
   projektbo"l. A teljes operacios rendszer a ko:vetkezo"ket
   tartalmazza:

     * A BSD kernel, amely a processzu:temezest, illetve a
       memoriakezelest vegzi, kezeli a szimmetrikus to:bbprocesszoros
       rendszereket (SMP), az eszko:zmeghajtokat, stb.

       A Linux kernellel ellentetben, BSD kernelbo"l to:bb van,
       ku:lo:nbo:zo" adottsagokkal.

     * A C ko:nyvtar, a rendszer alapveto" API-ja.

       A BSD C ko:nyvtar a Berkeley kodon alapszik, nem a GNU
       projekten.

     * Segedprogramok, mint shellek, fajlkezelo" eszko:zo:k, forditok
       es linkerek.

       Nehany segedprogram a GNU projektbo"l szarmazik, masok nem.

     * Az X Window rendszer, amely a grafikus megjelenitest kezeli.

       Az X Window rendszert, amelyet a legto:bb BSD rendszer
       hasznal, ket ku:lo:nbo:zo" projekt fejleszti, az XFree86(TM)
       projekt es az X.Org projekt. A Linux is ezeket hasznalja. A
       BSD altalaban nem jelo:l ki egy "grafikus felu:letet", mint
       peldaul a GNOME, vagy KDE, de ennek ellenere ezek is
       elerheto"ek.

     * Sok egyeb program es segedeszko:z.

     --------------------------------------------------------------

2. Micsoda? Egy igazi UNIX(R)?

   A BSD operacios rendszerek nem klonok, hanem az AT&T's Research
   UNIX operacios rendszer nyilt forraskodu leszarmazottai, amely a
   modern UNIX System V o"se. Talan meglepo"nek talalja, hogy hogyan
   lehetseges ez, amikor az AT&T soha nem tette nyilt forrasuva a
   kodjat?

   Igaz, hogy az AT&T UNIX nem nyilt forrasu es jogi szempontbol a
   BSD hatarozottan nem UNIX, de az AT&T atvett kodot mas
   projektekbo"l is, ku:lo:no:sen a kaliforniai Berkeley egyetemen
   mu"ko:do" Computer Sciences Research Group (CSRG)-tol. 1976-tol a
   CSRG szalagokon kiadta a szoftveret, amelynek neve Berkeley
   Software Distribution, avagy BSD volt.

   A BSD kezdeti kiadasai leginkabb felhasznaloi programokbol alltak,
   de a helyzet dramaian megvaltozott, amint a CSRG szerzo"do:tt az
   Advanced Projects Research Agency-vel (DARPA) a halozataik
   ARPANET-re to:rteno" aktualizalasaval kapcsolatban. Az uj
   protokollok, mint Internet Protokollok voltak ismertek, keso"bb
   mint TCP/IP, a protokollcsalad ket legfontosabb protokollja utan.
   A legelso" szelesebb ko:rben hasznalt implementacio a 4.2BSD resze
   volt, 1982-ben.

   Az 1980-as evekben szamos uj munkaallomasokkal foglalkozo ceg
   tu"nt fel. Sokuk a UNIX licenceleset reszesitette elo"nyben egy
   sajat operacios rendszer fejlesztesevel szemben. Ku:lo:no:sen a
   Sun Microsystems licencelte a UNIX-ot es megvalositotta a 4.2BSD
   egy uj verziojat, amelyet SunOS(TM)-nak nevezett. Amikor az AT&T
   jogosultta valt arra, hogy maguk arusitsak a UNIX-ot kereskedelmi
   forgalomban, a valamelyest merfo:ldko"nek szamito System III
   rendszeru:ket hamarosan a System V ko:vette. A System V kodja nem
   tartalmazott halozatkezelest, igy minden implementaciojukhoz a
   BSD-bo"l vettek at szoftvereket, ideertve a TCP/IP szoftvert es
   egyeb mas programokat is, mint peldaul a csh shell es a vi editor.
   Ezek az eszko:zo:k kollektivan a Berkeley Extensions (berkeley-i
   kiegeszitesek) neven valtak ismertte.

   A BSD szalagok az AT&T tulajdonaban levo" kodot is tartalmaztak,
   igy hasznalatuk UNIX source licencet igenyelt. 1990-re a CSRG
   kifogyott a tamogatasokbol, igy be kellett szu:ntetniu:k a munkat.
   A csoport nehany tagja ugy do:nto:tt, hogy kiadja a BSD kodjat,
   amely nyilt forraskodu volt az AT&T kod nelku:l. Ez vegu:l a
   Networking Tape 2 kiadassal valosult meg, amely altalaban mint
   Net/2 ismert. A Net/2 nem volt komplett operacios rendszer, a
   kernel kodjanak kb. 20%-a hianyzott. A CSRG tagok egyike, William
   F. Jolitz megirta a hianyzo kodreszeket es 1992 elejen kiadta a
   386BSD rendszert. Ezzel egyido"ben a volt CSRG tagok egy masik
   csoportja letrehozott egy kereskedelmi ceget Berkeley Software
   Design Inc. neven es kiadtak egy beta verzioju operacios
   rendszert, a BSD/386-ot, amely ugyanarra a kodra epu:lt. Az
   operacios rendszer neve keso"bb BSD/OS-re valtozott.

   A 386BSD soha nem valt stabil rendszerre. Ehelyett ket masik
   projekt no"tt ki belo"le 1993-ban: a NetBSD es a FreeBSD. A ket
   projekt akkor valt szet, amikor a 386BSD fejlo"deset vartak: a
   NetBSD az ev elejen startolt, a FreeBSD elso" kiadasa pedig csak
   az ev vegere keszu:lt el. Eko:zben a kod elegge mas iranyba
   fejlo"do:tt ahhoz, hogy ko:nnyen egyesihessek azt. Ezen kivu:l a
   projektek ku:o:nbo:zo" celokat tu"ztek ki, ahogyan majd lentebb
   latni fogjuk. 1996-ban az OpenBSD kivalt a NetBSD-bo"l, 2003-ban
   pedig a DragonFlyBSD a FreeBSD-bo"l.

     --------------------------------------------------------------

3. Miert nem ismert jobban a BSD?

   Szamos ok miatt, a BSD relative ismeretlen:

    1. A BSD fejleszto"it gyakran jobban erdekli, hogy a kodot
       javitgassak, minthogy marketinget szervezzenek ko:re.

    2. A Linux ismertsege a projekten kivu:li okoknak ko:szo:nheto",
       mint a sajto vagy a cegek, amelyek linuxos szolgaltatasokat
       kinalnak. Ezidaig a nyilt forrasu BSD-k nem rendelkeznek ilyen
       kivaltsagokkal.

    3. A BSD fejleszto"i gyakran to:bb tapasztalattal rendelkeznek,
       mint a Linux fejleszto"i, igy kevesbe erdekeltek abban, hogy a
       rendszert ko:nnyen hasznalhatova tegyek. Az uj felhasznalok
       altalaban kenyelmesebbnek talaljak a Linuxot.

    4. 1992-ben az AT&T beperelte a BSDI-t, a BSD/386 terjeszto"jet
       azzal az indokkal, hogy a termek az AT&T tulajdonaban levo"
       kodreszleteket tartalmaz. A birosag 1994-ben lezarta az
       u:gyet, de a per szelleme tovabbra is kiserti az embereket.
       Mostanaban, 2000 marciusaban egy webes cikk is azt allitotta,
       hogy a birosagi u:gy "nemreg fejezo"do:tt be".

       A nev volt az egyik kerdes, amit a per tisztazott: az 1980-as
       evekben a BSD mint "BSD UNIX" volt ismert. Az AT&T birtokolta
       kodok utolso nyomainak eltavolitasaval a BSD elvesztette a
       UNIX nevhez valo jogat. Ennek eredmenyekepp olyan hivatkozasok
       olvashatok a ko:nyvcimekben, mint "4.3BSD UNIX operacios
       rendszer" es "4.4BSD operacios rendszer".

    5. Egyes megfigyelesek szerint a BSD projektek szetdarabolodtak
       es ellensegesek egymassal. A Wall Street Journal a BSD
       projektek "balkanizaciojarol" beszel. A perhez hasonloan, ez
       is nagyreszt o"si to:rtenetekre epu:l.

     --------------------------------------------------------------

4. A BSD es a Linux(R) o:sszehasonlitasa

   Tehat valojaban mi is a ku:lo:nbseg mondjuk a Debian Linux es a
   FreeBSD ko:zt? Az atlag felhasznalo szamara a ku:lo:nbseg
   meglepo"en csekely: mindketto" UNIX-szeru" operacios rendszer.
   Mindketto"t non-profit projektek fejlesztik. (Termeszetesen ez nem
   igaz sok mas Linux disztribuciora.) A ko:vetkezo" fejezetben a BSD
   es a Linux ko:zo:tti ku:lo:nbsegeket tekintju:k at. A leiras
   leginkabb a FreeBSD-re illik, amely a BSD telepitesek kb. 80%-at
   teszi ki, de a NetBSD, OpenBSD es DragonflyBSD nem sokban
   ku:lo:nbo:zik to"le.

     --------------------------------------------------------------

  4.1. Kinek a birtokaban van a BSD?

   A BSD nem egy szemely vagy egy vallalat tulajdona. Egy magasan
   kepzett es elko:telezett ko:zo:sseg fejleszti es terjeszti
   vilagszerte. A BSD nehany o:sszetevo"je ku:lo:nallo nyilt forrasu
   projekt, amelyet mas fejleszto"k tartanak karban.

     --------------------------------------------------------------

  4.2. Hogyan fejlesztik es aktualizaljak a BSD-t?

   A BSD kerneleket a nyilt forrasu fejlesztesi modell szerint
   fejlesztik es tartjak naprakeszen. Mind a negy projekt fenntart
   egy publikusan elerheo" forrasfat a Concurrent Versions System
   (CVS) verziokezelo" rendszer segitsegevel, amely a projekt minden
   forrasfajljat tartalmazza a dokumentacioval es egyeb fontos
   fajlokkal egyu:tt. A CVS segitsegevel a felhasznalok lekerhetik
   ("check out") a rendszer barmely ohajtott verziojat.

   Vilagszerte sok fejleszto" jarul hozza a BSD fejlo"desehez. Harom
   kategoriaba soroljuk o"ket:

     * A contributor-ok ("ku:lso" munkatarsak") kodot vagy
       dokumentaciot irnak. Nincs jogosultsaguk a forraskodban
       ko:zvetlenu:l valtoztatasokat vegrehajtani. Ahhoz, hogy a
       munkajuk bekeru:jo:n a rendszerbe, egy hivatalos fejleszto"nek
       - committernek - kell azt atneznie es a kodbazishoz adnia.

     * A Committerek azok a fejleszto"k, akiknek irasi jogosultsaguk
       van a forraskodhoz. Ahhoz, hogy valaki committerre valjon, be
       kell bizonyitania, hogy megfelelo" tudassal rendelkezik azon a
       teru:leten, amelyen dolgozik.

       A committer egyeni do:ntese, hogy el-e a felhatalmazasaval,
       mielo"tt valtoztatast hajt vegre a forraskodon. Altalaban, egy
       tapasztalt committer vegrehajthat olyan valtoztatasokat,
       amelyek nyilvanvaloan helyesek, anelku:l, hogy ehhez mas
       beleegyezeset kerne. Peldal egy dokumentacion dolgozo
       committer kijavithat helyesirasi, vagy nyelvtani hibakat,
       anelku:l, hogy azt mas megvizsgalna. Masreszt, azoktol a
       fejleszto"kto"l, akik messzemeno" vagy o:sszetett
       valtoztatasokon dolgoznak, elvart, hogy atnezesre ko:zzetegyek
       a kodot a tenyleges valtoztatasok elo"tt. Extrem esetekben a
       core team egy tagja, mint elo:ljaro tervezo", elrendelheti a
       valtoztatasok to:rleset a forraskodbol, azon a folyamaton
       keresztu:l, amelynek neve backing out. Minden committer kap
       ertesitest minden valtozasrol, igy nem lehet titokban
       valtoztatasokat eszko:zo:lni.

     * A Core team ("projektvezeto"k"). A FreeBSD es a NetBSD is
       rendelkezik egy core csapattal, amely a projektet menedzseli.
       A core csapatok a projekt elo"remenetele soran alakultak ki,
       es a szerepu:k nem mindig pontosan meghatarozott. Nem
       szu:kseges fejleszto"nek lenni ahhoz, hogy valaki a core
       csapat tagja legyen, habar ez a megszokott. A core csapat
       feladata egyik projektro"l a masikra valtozik, de altalaban
       to:bb beleszolasuk van a projekt menetebe, mint a nem core
       tagoknak.

   Ez a rendszer szamos pontban elter a Linuxetol:

    1. Nem egyetlen ember iranyitja a rendszert. A gyakorlatban ez az
       elteres tulertekelt, hiszen az elo:ljaro tervezo" kerheti a
       kod visszaallitasat es meg a Linux projektben is to:bb
       embernek van jogosultsaga valtoztatni.

    2. Masreszt, van egy ko:zponti repository, azaz a teljes
       operacios rendszer forraskodja egy helyen erheto" el,
       beleertve a regi verziokat is.

    3. A BSD projektek az egesz "operacios rendszert" karbantartjak,
       nemcsak a kernelt. Ez a megku:lo:nbo:ztetes csak reszben
       hasznos: a BSD es a Linux is haszontalan alkalmazasok nelku:l.
       A BSD alatt hasznalt alkalmazasok gyakran azonosak a Linuxon
       hasznaltakkal.

    4. A ko:zpontilag karbantartott CVS forrasfanak ko:szo:nheto"en a
       BSD fejlesztese attekintheto", tovabba leheto"seg van arra,
       hogy barmely verziot elerju:nk a kiadasi verzio vagy a datum
       alapjan. A CVS segitsegevel no:vekmenyesen is frissithetju:k
       rendszeru:nket: peldaul a FreeBSD repositoryja kb. 100
       alkalommal frissu:l naponta. Ezek ko:zu:l a valtozasok ko:zu:l
       a legto:bb kicsi.

     --------------------------------------------------------------

  4.3. A BSD kiadasok

   A FreeBSD, NetBSD es OpenBSD haromfele "kiadason" keresztu:l teszi
   elerheto"ve a rendszert. Ahogyan a Linux eseteben is, a kiadasok
   kapnak egy verzioszamot, mint pl. 1.4.1 vagy 3.5. Tovabba, a
   verzioszam rendelkezik egy utotaggal, amelyik a kiadas celjat
   jelo:li:

    1. A rendszer fejleszto"i verziojanak neve CURRENT. A FreeBSD egy
       szamot rendel ehhez, pl. 5.0-CURRENT. A NetBSD egy kicsit mas
       elnevezesi konvenciot alkalmaz, egy egybetu"s utotagot fu"z a
       nevhez, amely azt jelzi, hogy csak a belso" interfeszeket
       erinti a valtozas, ilyen pl. a NetBSD 1.4.3G. Az OpenBSD nem
       hasznal szamokat ("OpenBSD-current"). Minden uj fejlesztes
       elo"szo:r ebbe az agba keru:l bele.

    2. Meghatarozott ido"nkent, 2-4 alkalommal evente, a projekt kiad
       egy RELEASE (kiadas) verziot, amely elerheto" CD-ROM-on es
       szabadon leto:ltheto" az FTP szerverekro"l, ilyen pl. az
       OpenBSD 2.6-RELEASE vagy a NetBSD 1.4-RELEASE. A RELEASE
       verzio vegfelhasznalok szamara keszu:l es ez a rendszer
       normalis verzioja. A NetBSD ezen kivu:l patch release
       kiadasokat is kinal egy harmadik szamjeggyel, pl. NetBSD
       1.4.2.

    3. Ahogy hibak bukkannak fel a RELEASE verzioban es javitasra
       keru:lnek, a javitasok bekeru:lnek a CVS faba. Az igy
       letrejo:vo" verzio neve a FreeBSD-nel STABLE, de a NetBSD es
       az OpenBSD tovabra is RELEASE neven hivja ezt a verziot.
       Kisebb uj funkciok szinten bekeru:lhetnek ebbe az elagazasba,
       miutan a CURRENT agban mar egy ideje stabilnak bizonyultak.

   Ezzel ellenteben a Linux ket ku:lo:nbo:zo" forrasfat tart fenn: a
   stabil- es a fejleszto"i verziot. A stabil verzioknak egy paros
   minor szamuk van, mint pl. 2.0, 2.2 vagy 2.4. A fejleszto"i
   verziok minor szama paratlan, mint pl. 2.1, 2.3 vagy 2.5. Ezt a
   verzioszamot minden esetben egy harmadik szam ko:veti, ez adja meg
   a pontos verziot. Ezen kivu:l, minden terjeszto" sajat programokat
   es segedeszko:zo:ket mellekel, igy a disztribucio neve is
   meghatarozo. Minden disztributor ku:lo:n verzioszammal latja el a
   disztribuciot is, tehat egy teljes meghatarozas valahogy igy
   hangzana: "TurboLinux 6.0 2.2.14-es kernellel".

     --------------------------------------------------------------

  4.4. Milyen BSD verziok vannak?

   A rengeteg Linux disztribucioval ellentetben csak negy
   jelento"sebb nyilt forrasu BSD van. Minden BSD projekt
   karbantartja a sajat forrasfajat es sajat kernelet. A gyakorlatban
   azonban kevesebb az elteres a userland kodokban, mint a Linux
   eseteben.

   Nehez kategorizalni a projektek celjait, mert a ku:lo:nbsegek
   nagyon szubjektivak. Alapveto"en a ko:vetkezo"ek ervenyesek:

     * A FreeBSD a nagy teljesitmenyt es a ko:nnyu" hasznalhatosagot
       celozza meg, a webszolgaltatok kedvence. Szamos platformon
       fut, ide ertve az i386(TM) alapu rendszereket ("PC-ket"), az
       AMD 64-bites processzorait, az UltraSPARC(R) rendszereket, a
       Compaq Alpha rendszereit, illetve a NEC PC-98 specifikaciojan
       alapulo rendszereket. A FreeBSD Projekt jelento"sen to:bb
       felhasznaloval rendelkezik, mint mas projektek.

     * A NetBSD a leheto" legnagyobb hordozhatosagra to:rekszik,
       ahogyan az idezet is mutatja: "of course it runs NetBSD".
       Elfut a palmtopokon es a nagy szervereken egyarant, es a NASA
       is hasznalja az u"rkutatasai soran. Ku:lo:no:sen jo valasztas
       regi, nem Intel(R) alapu hardverhez.

     * Az OpenBSD a biztonsagra es a kod egyszeru"segere koncentral:
       a nyilt forrasu koncepciot kombinaljak a szigoru
       elleno"rzesekkel, hogy igy egy bizonyitottan korrekt rendszert
       hozzanak letre, megoldast kinalva ezzel a biztonsagot
       megko:vetelo" szervezeteknek, mint peldaul bankoknak,
       to"zsdeknek es amerikai kormanyu:gyi szervezeteknek. Ahogyan a
       NetBSD, az OpenBSD is to:bb platformon fut.

     * A DragonFlyBSD a nagy teljesitmenyt es a skalazhatosagot
       celozza meg az egyszeru" UP rendszerekto"l kezdve a hatalmas,
       fu:rto:zo:tt rendszerekig. Szamos hosszutavu technikai celja
       van, de a legfontosabb, hogy egy olyan SMP-kepes
       infrastrukturat hozzon letre, amely ko:nnyen ertheto" es
       karbantarthato, valamint ko:nnyu" ra fejleszteni.

   Letezik meg ket masik BSD UNIX, amelyek azonban nem nyilt
   forrasuak: a BSD/OS es az Apple Mac OS(R) X:

     * A BSD/OS volt a legregebbi leszarmazottja a 4.4BSD-nek. Nem
       volt ugyan nyilt forrasu, de viszonylag alacsony aron lehetett
       licencet vasarolni a forraskodhoz. Sok tekintetben hasonlitott
       a FreeBSD-hez. Ket evvel azutan, hogy a Wind River Systems
       megvette a BSDi-t, a BSD/OS, mint o:nallo termek megszu"nt
       letezni. Tamogatas es a forraskod meg mindig elerheto" a Wind
       Rivernel, de az uj fejlesztesek mar a VxWorks beagyazott
       operacios rendszerre iranyulnak.

     * A Mac OS X az Apple Computer Inc. operacios rendszerenek
       legujabb verzioja a Macintosh(R) termekvonalhoz. Ennek a
       rendszernek a BSD magja, a Darwin egy teljes erteku" nyilt
       forrasu operacios rendszerkent erheto" el x86 es PPC
       szamitogepekhez. Az Aqua/Quartz grafikus rendszer es a Mac OS
       X par egyeb sajat fejlesztese zart forrasu maradt. Szamos
       Darwin fejleszto" egyben FreeBSD committer is, es forditva.

     --------------------------------------------------------------

  4.5. Hogyan ter el a BSD licenc a GNU General Public licencto"l?

   A Linux a GNU General Public Licenc (GPL) alatt erheto" el, amely
   azert jo:tt letre, hogy felszamolja a zart forraskodu
   szoftverfejlesztest. Konkretan, minden olyan munkanak, amely GPL
   licenc alatt kiadott termekre epu:l, szinten nyilt forrasunak kell
   lennie. Ezzel szemben a BSD licenc kevesbe korlatozo: tisztan
   binaris terjesztest is megenged. Ez ku:lo:no:sen vonzo a
   beagyazott alkalmazasok szamara.

     --------------------------------------------------------------

  4.6. Mi mast kell meg tudnom?

   Mivel a BSD-hez kevesebb alkalmazas erheto" el, mint a Linuxhoz,
   ezert a BSD fejleszto"i keszitettek egy Linux kompatibilitasi
   csomagot, amellyel Linux programok futtathatok BSD rendszeren. A
   csomag egyarant tartalmaz kernel modositasokat a Linux
   rendszerhivasok megfelelo" vegrehajtasahoz, es kompatibilitasi
   fajlokat, mint peldaul a C ko:nyvtar. A BSD rendszeren futtatott
   Linux alkalmazasok es a nativ Linux ko:rnyezetben futo Linux
   alkalmazasok ko:zo:tt nincs eszreveheto" sebessegku:lo:nbseg.

   A BSD "mindent egyu:tt" termeszetenek ko:szo:nheto"en a
   frissitesek sokszor sokkal ko:nnyebben kezelheto"ek, mint a Linux
   eseteben. A BSD ugy kezeli a ko:nyvtarak verzioit, hogy
   kompatibilitasi modulokat bizosit a regebbi ko:nyvtarakhoz, igy
   to:bb eves programok is problema nelku:l futtathatoak.

     --------------------------------------------------------------

  4.7. Melyiket hasznaljam, a BSD-t, vagy a Linuxot?

   Mit jelent mindez a gyakorlatban? Kinek valo a BSD es kinek a
   Linux?

   Ezt a kerdest nagyon nehez megvalaszoli. Par iranyelv:

     * "Ha nem romlott el, ne javitsd meg": Ha mar egy olyan nyilt
       forrasu operacios rendszert hasznal, amellyel elegedett,
       varhatoan nincs semmi nyomos oka, hogy valtson.

     * A BSD rendszerek, ku:lo:no:sen a FreeBSD jelento"sen nagyobb
       teljesitmenyt produkalhatnak, mint a Linux. Ez azonban nem
       mindenkire ervenyes. Sok esetben kicsi a ku:lo:nbseg, vagy
       egyaltalan nincs ku:lo:nbseg a teljesitmenyben. Nehany esetben
       pedig a Linux teljesit jobban a FreeBSD-nel.

     * Altalaban a BSD rendszerek nagyobb tiszteletnek o:rvendenek a
       megbizhatosag teren, amely leginkabb a kiforrottabb kod
       eredmenye.

     * A BSD projektek nagyobb tiszteletnek o:rvendenek a mino"segi
       es atfogo dokumentaciojukert. A ku:lo:nbo:zo" dokumentacios
       projektek celja, hogy jol karbantartott dokumentaciot
       biztositsanak sok nyelven es a rendszer minden teru:letet
       targyaljak.

     * A BSD licenc vonzobb lehet, mint a GPL.

     * A BSD a legto:bb Linux programot kepes futtatni, amig a Linux
       nem kepes BSD programokat futtatni. Ezenkivu:l sok BSD
       implementacio mas UNIX-szeru" operacios rendszerek programjait
       is kepes futtatni, igy a BSD rendszerekre ko:nnyebb migralni
       mas rendszereket, mint a Linuxra.

     --------------------------------------------------------------

  4.8. Ki kinal termektamogatast es treninget a BSD-hez?

   A BSDi / FreeBSD Mall, Inc. ko:zel egy evtizede kinal
   termektamogatasi szerzo"deseket a FreeBSD-hez.

   Ezen kivu:l minden projekt rendelkezik egy listaval a
   konzultansairol: FreeBSD, NetBSD, es OpenBSD.

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
