# Uvod u KDE

Tim KDE‑a
Dragan
Pantelić

    falcon-10@gmx.de

prevod
2004-08-28
3.00.00
1999
2000
2001
2002
Tim KDE‑a
&FDLNotice;

Uvod u okruženje KDE‑a

Vodič za brzi početak s KDE‑om

KDE
brzi početak
uvod

## Uvod

Ovaj dokument je kratak uvod u KDE. Približiće vam neke od njegovih osnovnih mogućnosti.

Ovaj vodič ni slučajno ne pokriva sve aspekte KDE‑a, čak ni većinu njih. već opisuje samo najosnovnije načine za obavljanje najobičnijih zadataka.

Pretpostavljamo da ste već upoznati sa bar jednim grafičkim korisničkim sučeljem, npr. sa CDE‑om, Geosom, NeXTStepom, MacOS‑om, OS/2 ili Windowsom. Zato nećemo objašnjavati korišćenje miša ili tastature, nego se koncentrisati na, nadamo se, zanimljivije stvari.

## Pregled KDE‑a

Ovaj odeljak je za korisnike koji radije uče istraživanjem i žele samo brzu orijentaciju da bi počeli. Kasniji odeljci pružaju potpuniji uvod u okruženje, sa korisnim savetima i prečicama. Ako ste nestrpljivi da počnete, brzo pregledajte ovaj odeljak pre nego što počnete da se igrate, pa se po potrebi navratite na ostale odeljke vodiča.

KDE pruža visoko podesivo okruženje radne površi. Ovaj pregled pretpostavlja da koristite podrazumevano okruženje.

### Površ KDE‑a

Tipična površ KDE‑a sastoji se od nekoliko delova:

- Panel pri dnu ekrana koristi se za pokretanje programa i prebacivanje između površi. Između ostalog, sadrži i KMenu, ikonu s velikim slovom „K“ koja otkriva meni sa dostupnim programima kad se na nju klikne.

- Traka zadataka, podrazumevano ugnježdena u panel, koristi se za prebacivanje između i upravljanje programima u radu. Na program se prebacujete klikom na njegovo dugme u traci zadataka.

- Na samoj površi mogu se postaviti često korišćeni fajlovi i fascikle. KDE obezbeđuje višestruke površi, od kojih svaka ima svoje prozore. Između površi se prebacujete kliktanjem na numerisanu dugmad na panelu.

### Spremi se, pozor, sad!

Evo nekoliko brzih saveta koliko da se zatrčite.

- Za pokretanje nekog programa, kliknite na dugme „K“ na panelu (KMenu) i izaberite stavku iz menija.

- Kliknite na ikonu kućice na panelu da pristupite fajlovima u svojoj domaćoj fascikli putem K‑osvajača, KDE‑ovog menadžera fajlova.

- Izaberite KMenu Sistem Konsole da dobijete unix terminal, ili pritisnite AltF2 za mini komandni odzivnik za izvršavanje pojedinačnih naredbi.

- Iz KMenija izaberite stavku Kontrolni centar da podesite KDE.

- Pritiskajte AltTab za prebacivanje tastaturom između programa, a CtrlTab za prebacivanje između površi.

- Desnim dugmetom miša pristupate kontekstnim menijima za panel, površ i većinu KDE programa.

## Pokretanje programa

### Korišćenje KMenija i panela

Na dnu ekrana stoji panel površi, po imenu Kicker, koji vam služi i za pokretanje programa. Obratite pažnju na dugme skroz levo, sa velikom slovom „K“.

Ovo dugme se zove KMenu. Ima malu strelicu na vrhu da pokaže da će iskočiti meni kad kliknete na njega. Kliknite onda! Meni vam nudi lak pristup svim KDE (i drugim) programima instaliranim na računaru.

#### Prilagođavanje Kickera

Ako vrlo često koristite jedan program ili alatku, možete želeti da joj još brže pristupate. U tom slučaju, možete na panel dodati pojedinačni program ili ceo podmeni KMenija, kao posebno dugme za brzo pokretanje. Na primer, ako želite da pozivate K‑nalazač ovakvim dugmetom, jednostavno izaberite KMenu Meni panela Dodaj Dugme Nađi fajlove. (Ovo znači: Prvo kliknite na KMenu, zatim odaberete Meni panela, gde mala strelica na desno pokazuje da će iskočiti sledeći meni. U tom meniju, odaberite Dodaj, zatim Dugme, a u sledećem podmeniju, Nađi fajlove).

Na ovaj način možete dodati i ceo meni, ili neki od podmenija KMenija. Na primer, ako je instaliran KOffice i želite brz pristup svim njegovim programima a da ne morate da vijugate kroz KMenu, onda umesto odabiranja jednog programa, kliknite na stavku menija Dodaj ovaj meni. Sada imate trenutan pristup svim programima KOfficea, a da ne morate za svaki stavljati ikonu na panel.

Sve stavke panela možete premeštati naredbom kontekstnog menija Premesti. Samo kliknite trećim dugmetom miša (treće je normalno desno dugme, ali ako ste drukčije podesili miš, na primer za levoruke, može biti i levo). Iskočiće meni u kom možete odabrati Premesti. Sad pomerajte miš i videćete kako ga ikona sledi dok još uvek ostaje na panelu. Kad namestite ikonu gde želite, pritisnite prvo dugme miša (podrazumevano je to levo). Kao što ste možda primetili, u meniju postoji i stavka Ukloni, za slučaj da vam je neko od pokretačkih dugmadi na površi dosadilo.

#### Korišćenje kontekstnih menija

Ovo nas dovodi do sledeće zanimljive teme: na mnogim mestima možete kliknuti desnim dugmetom miša da dobijete kontekstni meni, sa izborima primenljivim na kliknutu stavku. Stoga je uvek dobro isprobati desno dugme miša na onome s čim ne znate šta da uradite. Čak i pozadina površi ima takav meni!

#### Ostale mogućnosti panela

Još se ponešto zanimljivo može ostvariti panelom. Jedno bi moglo biti važno ako vam je niska rezolucija monitora: funkcija „sakrij i prikaži“, koja se aktivira klikom na malo dugme sa strelicom, na jednom ili oba kraja panela.

Možda vam ne odgovara da se panel izduži celom širinom ekrana. To se lako menja — kliknite desnim na prazan prostor na panelu i izaberite Podesi panel.... U dijalogu K‑kontrole koji iskoči, pod jezičkom Izgled odaberite Dužina, pa upotrebite klizač da postavite širinu panela na manje od 100%.

Ako ste pratili do ovde, kad vam je ovaj dijalog već otvoren budite slobodni da se malo poigrate sa opcijama, koristeći Primeni da vidite njihov efekat. Postavu lako možete resetovati na podrazumevanu prostim pritiskom na dugme Podrazumevano.

Uzgred, ako niste sigurni šta koje dugme radi u KDE‑u, samo pomerite pokazivač miša iznad njega i malo pričekajte: KDE ima ugrađenu mini‑kontekstnu pomoć, tzv. „oblačiće“, koji ukratko objašnjavaju funkcionalnost pojedinih kontrola.

### Vratite mi komandnu liniju!

Samo polako i bez bojazni — KDE ne želi da vam oduzme voljenu (i katkad vrlo efektivnu) komandnu liniju. Kao što možete premeštati fajlove preko površi, jednako možete koristiti i unix naredbe na koje ste navikli. U stvari, KDE vam snagu komandne linije stavlja pod vrhove prstiju, često i na nekim neočekivanim mestima.

KDE obezbeđuje veoma sofisticiran prozor ka komandnoj liniji, po imenu Konsole. Da pokrenete Konsolu, idite na KMenu Sistem Konsole. Možete je želeti čak i na panelu: srećom, već je tamo u podrazumevanoj postavi!

Ponekad želite da u komandnu liniju unesete samo jednu naredbu. U tim slučajevima, ne treba vam sveobuhvatan terminal; pritiskom AltF2 dobićete malu komandnu liniju gde možete uneti tu jednu naredbu. Komandna linija posle toga iščezava, ali pamti unetu naredbu.

Kad ovaj prozorčić (koji uzgred zovemo minicli) iskoči, možete pritisnuti strelicu gore da pregledate prethodno unete naredbe. U minicli takođe možete unositi URL‑ove, čime otvarate prozor K‑osvajača sa zadatim URL‑om.

I K‑osvajač i uređivač Kate mogu da prikazuju prozore terminala koji se ponašaju isto kao Konsole. U K‑osvajaču ovo možete uključiti izborom menija Prozor Prikaži emulator terminala. Ugnježdeni terminal pojaviće se na dnu prozora K‑osvajača, i pritom pametno slediti vaše klikove u prikazu menadžera fajlova, menjajući fascikle zajedno s vama. Terminal u Kate možete prikazati izborom menija Podešavanje Prikaži terminal.

Za prikaz unix uputne stranice, unesite ``man:`naredba` u minicli, gde je naredba ime željene unix naredbe.

Za traženje jedne ili više reči pretraživačem Googleom, pokušajte da unesete ``gg:`reci`. Postoji još mnoštvo takvih naredbi prečica, a možete čak dodati i svoje lične! Pogledajte u K‑kontroli, pod jezičkom Pregledanje Weba Poboljšano pregledanje.

Konačno, komandnu liniju možete imati na raspolaganju u svakom trenutku, bez obzira šta radite — dodajte je na panel Kickera!

Jednostavno kliknite desnim na prazan prostor u panelu i izaberite Panel Dodaj Aplet pokretač programa. Ovo će ugnjezditi minicli direktno u panel, sa sve istorijatom naredbi.

Dakle, dok koristite KDE komandna linija vam nikad nije van domašaja.

## Baratanje prozorima

Ako već niste, pokrenite neki program putem KMenija;, recimo Traženje fajlova i fascikli.

### Prozor! Šta sad?

Pa, obično poslujete unutar prozora, ali ponekad želite da manipulišete njima. Evo brzog pregleda nekih najčešćih funkcija u vezi sa prozorima:

Premeštanje prozora

  Vucite naslovnu traku prozora, ili držite pritisnut taster Alt i vucite bilo gde u prozoru.

Promena veličine prozora

  Vucite ivicu prozora, ili držite pritisnut taster Alt i vucite desnim dugmetom miša bilo gde u prozoru.

Maksimizovanje prozora

  Kliknite na dugme za maksimizovanje u naslovnoj traci (s podrazumevanom dekoracijom to je kvadrat, pokraj ×) da prozor ispuni ekran, ili ako je prozor već maksimizovan, da ga smanjite na prvobitnu veličinu. Klik srednjim dugmetom maksimizuje prozor uspravno, a desnim vodoravno.

Ikonifikovanje prozora

  Kliknite na dugme za ikonifikovanje u naslovnoj traci (pokraj maksimizovanja) da sakrijete prozor. Obnovite ga klikom na ikonu prozora u traci zadataka.

Prebacivanje između prozora

  Osim prostog klika mišem za prebacivanje na drugi prozor, između prozora se možete prebacivati prečicom AltTab. Za više tehnika, pogledajte dole.

#### Dugmad naslovne trake

KDE prozori imaju prilično standardnu dugmad na svojim naslovnim trakama, koja pružaju brz pristup uobičajenim radnjama. Ovako izgleda podrazumevan raspored dugmadi:

##### Na levoj strani:

- Dugme menija. Obično pokazuje malu ikonu programa. Kliknite na njega da dobijete meni prozorskih radnji (otvara ga i prečica AltF3).

- Opciono lepljivo dugme. Šta je do đavola ovo? Ne menjajte kanal!

##### Na desnoj strani:

- Dugme za ikonifikovanje.

- Dugme za maksimizovanje.

- Dugme za zatvaranje. Njime se zatvara prozor (prečica: AltF4).

#### Prebacivanje između prozora

Pošto smo opisali kako se barata prozorima, ohrabrujemo vas da otvorite još prozora koristeći panel, pošto ćemo sada popričati o prebacivanju između prozora. Ovo vrlo uobičajena aktivnost, te KDE pruža nekoliko načina za prebacivanje. Izaberite koji vam se najviše dopada!

Mnogi prozorski sistemi zahtevaju da kliknete mišem u drugi prozor da biste počeli da ga koristite. Ovo je i podrazumevano ponašanje KDE‑a, smernica fokusiranja po imenu „fokusiranje klikom“. Ali, površ možete podesiti i tako da pomeranje pokazivača miša nad prozor aktivira prozor. Ovo se zove „fokus prati miš“. Ako odaberete ovu smernicu u Kontrolnom centru KDE‑a, uvek će biti aktivan prozor koji je pod pokazivačem miša. Prozor tada ne dolazi obavezno u prvi plan, već morate kliknuti na naslovnu traku ili ivicu prozora, ili — specijalno u KDE‑u — možete pritisnuti taster Alt i kliknuti srednjim dugmetom miša da ga podignete.

Evo još nekih metoda za prebacivanja prozora:

- Pokupite prozor iz spiska prozora. Da biste ga otvorili ovaj meni, kliknite srednjim dugmetom na prazan prostor površi, ili kliknite na ikonu sa više prozora na panelu, ili, konačno, na strelicu nagore na levom kraju trake zadataka na panelu.

- Držite pritisnut taster Alt i pritiskajte Tab za kruženje kroz prozore.

- Koristite traku zadataka (vidi dole).

### Korišćenje trake zadataka

Traka zadataka prikazuje mali spisak ikona, po jednu za svaki prozor na površi. U podrazumevanoj postavi KDE‑a, traka zadataka smeštena je unutar panela, ali takođe može biti smeštena i na vrhu ili dnu ekrana.

Traka zadataka je vrlo moćna. U podrazumevanoj postavi, više otvorenih prozora istog programa biće „grupisano“, tako da na naslovnoj traci vidite samo jednu ikonu po programu.

Kad kliknete levim dugmetom miša na traku zadataka, iskočiće spisak otvorenih prozora za dati program, te možete izabrati prozor koji želite. Izbor jedne od stavki levim dugmetom miša odmah će vas odvesti do tog prozora. Ako kliknite na stavku trake zadataka desnim dugmetom miša, dobićete meni s radnjama izvodljivim nad svim grupisanim prozorima pod tom ikonom, ili svakim pojedinim ponaosob.

Možete izabrati da u traci zadataka vidite sve prozore na svim površima, bez obzira koju površ trenutno posmatrate, ili da vidite samo ikone za površ koju gledate. Možete takođe izabrati da razgrupišete prozore, tako da svaki otvoren prozor ima svoju ikonu u traci zadataka. Ove i još mnogo opcija raspoložive su desnim klikom na ručku trake zadataka (reljefasta trakica na levoj strani) i odabirom stavke menija Podesi traku zadataka....

Ikone trake zadataka same menjaju veličinu da načine mesta za nove programe, pa tako može sadržati više programa nego što vam se možda čini. Proširenjem panela ikone će biti raspoređene u vrste i kolone, ali će i dalje menjati veličinu radi uklapanja novih ikona.

### Korišćenje virtuelnih površi

Sad, šta beše ona „lepljiva“ stvarčica?

Može se desiti da otvorite više prozora nego što je pregledno na datom prostoru površi. U ovom slučaju imate tri mogućnosti:

1. Ostavite sve prozore otvorene (pretrpana površ)

2. Ikonifikujte prozore koje trenutno ne koristite, pa se prebacujte između njih pomoću trake zadataka ili AltTab. Ali je ovo i dalje malo zbunjujuće i naporno!

3. Preporuka: Učinite slično onome što operativni sistem čini kad nema dovoljno fizičke memorije. Dok sistem koristi virtuelnu memoriju, vi u ovom slučaju koristite virtuelne površi.

Treća opcija je prava stvar! KDE može da rukuje sa nekoliko površi, svakom sa njenim sopstvenim prozorima. Podrazumevana postava obezbeđuje četiri površi. Između virtuelnih površi lako se prebacujete klikom na jedno od dugmadi površi na panelu. Dalje, prečice CtrlF1 do CtrlF4 odmah će vas poslati na odgovarajuću površ, a prečicom CtrlTab kružite kroz površi.

Virtuelne površi su vrlo zgodne. Ponekad, međutim, želite da prozor bude prisutan na svakoj površi. To bi, na primer, mogao biti mali prozor za ćaskanje, budilnik ili šta bilo. U tom slučaju možete upotrebiti prethodno pominjano „lepljivo“ dugme, koje će „prilepiti prozor na pozadinu“ tako da se javlja na svakoj virtuelnoj površi.

Lepljivo dugme može se koristiti i za premeštanje prozora s jedne na drugu virtuelnu površ: pritisnite lepljivu zakačku na prozoru, prebacite na drugu površ i ponovnim klikom podignite zakačku. Isti rezultat možete postići kroz iskačući meni prozora na traci zadataka (stavka Na tekuću površ) ili opcijom Na površ u meniju prozorskih radnji.

## Upravljanje fajlovima

Uobičajena metafora grafičkih površi jesu fascikle kao zbirke fajlova na hard disku. Fascikle sadrže fajlove i druge fascikle. KDE program po imenu K‑osvajač, KDE‑ov menadžer fajlova, koristi ovu metaforu da vam pomogne u upravljanju fajlovima.

### Korišćenje K‑osvajača

Kad prvi put pokrenete KDE, pojavljuje se prozor sa mnoštvom ikona. Ovo je prozor K‑osvajača, koji pokazuje fajlove u vašoj domaćoj fascikli (području gde skladištite svoje lične fajlove). Putanja ove fascikle data je u prozoru ispod trake alatki. Ako sada ne vidite takav prozor, kliknite na panelsku ikonu koja liči na fasciklu sa crtežom kuće.

Da otvorite fajl ili fasciklu, prosto jednom kliknite na nj levim dugmetom miša. Takođe možete iz menija izabrati Prozor Prikaži Navigacioni panel za prikaz hijerarhije fascikli, radi neposrednije navigacije. Ili, do željene fascikle možete brzo doći uređivanjem putanje prikazane pod trakom alatki.

#### Otvaranje fajlova

KDE dolazi sa skupom programa za pregledanje i uređivanje fajlova mnogih uobičajenih tipova. Kad kliknete na fajl koji, recimo, sadrži dokument ili sliku, K‑osvajač će pokrenuti odgovarajući program da prikaže fajl. Ako ne zna kojim se programom fajl može otvoriti, K‑osvajač će vas upitati za ime programa, i kada ga izaberete, ponuditi da zapamti vaš izbor za sledeći put kad otvarate fajl tog tipa.

Za pridruživanje programa fajlovima K‑osvajač koristi MIME tipove.

#### Prevlačenje i ispuštanje ikona

Da biste kopirali ili premestili fajl, jednostavno prevucite njegovu ikonu na površ, u drugi K‑osvajačev prozor ili na ikonu fascikle. Kad pustite dugme, K‑osvajač prikazuje meni u kome birate da li fajl kopirati, premestiti ili povezati.

Imajte na umu da ako izaberete povezivanje, KDE stvara unix simboličku vezu (ne tvrdu vezu), te će se veza prekinuti ako premestite ili obrišete izvorni fajl.

Većina KDE programa takođe podržava radnje prevlačenja i ispuštanja: možete prevući ikonu na prozor programa u radu, ili na ikonu programa koji nije pokrenut, da taj program otvori fajl. Isprobajte!

#### Postavljanje svojstava fajla

Da izmenite svojstva fajla, kao što su njegovo ime i dozvole, kliknite desnim na ikonu i izaberite Svojstva iz menija.

### Baratanje arhivima i mrežama

Ne tako davno, trebao vam je namenski softver za pristupanje fajlovima na Internetu. Više ne treba!

KDE podržava tehnologiju tzv. „mrežno prozirnog pristupa“ (NTA), koja omogućava da radite sa fajlovima na drugom kraju sveta jednako lako kao s onima na lokalnom hard disku.

Na primer, za pristup fajlovima na nekom FTP serveru, jednostavno izaberite Fajl Otvori lokaciju iz menija K‑osvajača, i unesite URL FTP servera. Fajlove možete prevlačiti iz i u fascikle na serveru, isto kao da su na lokalnom hard disku. Čak ćete moći i da otvarate fajlove na FTP serveru, a da ih ne morate ručno kopirati na lokalni hard disk (ako treba, ovo KDE obavlja umesto vas).

Imajte na umu da K‑osvajač koristi anoniman FTP pristup, što može da vam ograniči pristup fajlovima na FTP serveru. Ako na serveru imate nalog, svoje korisničko ime možete zadati kao deo URL‑a, ovako: ``ftp://``korisnik`@`server`/`fascikla``

K‑osvajač će vas pitati za lozinku, i ako prijavljivanje uspe, imaćete pun pristup svojim fajlovima na serveru.

Ako ste navikli na alatku WinZip pod Windowsom, biće vam drago da i KDE ume da zaviruje u tar arhive. Takve arhive se tretiraju kao normalne fascikle, te ih možete pregledati, otvarati fajlove iz njih, itd. Uopšte, izgled i osećaj pristupanja fajlovima na Internetu trebalo bi da bude isti kao pristup fajlovima na lokalnom hard disku, s izuzetkom kašnjenja uslovljenim mrežom i raspakivanjem arhiva.

### Korišćenje šablona za pristup programima i uređajima

U KDE‑u je lako staviti ikone na panel ili površ da biste pristupili programima. Isto tako lako je dodati i ikone za pristup drugim zanimljivim stavkama. KDE poseduje šablone za prečice ka:

- programima

- štampačima

- montirnim uređajima (npr. flopi uređajima)

- resursima Interneta (npr. veb dokumentima, FTP fasciklama)

- dokumentima iz nekih programa KOfficea.

Na površ možete dodati bilo koju od ovih stavki kliknuvši desnim dugmetom na mesto gde želite ikonu, odabirom Napravi novo, i izborom stavke koju želite da povežete.

Skoro svaka stavka u KMeniju, na površi i na panelu, upućuje na `.desktop` fajl na disku. Ovi fajlovi određuju koju ikonu treba prikazati i pružaju informaciju o tome šta ikona predstavlja — program, uređaj ili URL. Da biste stvorili dugme za brzo pokretanje, možete prevući bilo koji `.desktop` fajl na panel.

#### Montiranje uređaja

Pored primarnog hard diska, pod Unixom se skladišnim uređajima pristupa procesom zvanim montiranje. KDE koristi `.desktop` fajlove da vam omogući da lako montirate, demontirate i pristupite fajlovima na skladišnim uređajima poput flopija ili CD‑ROM‑a.

Kao primer, evo neophodnih koraka za stvaranje ikone za pristup fajlovima na flopi disku:

Da biste montirali i demontirali uređaje, mnogi sistemi zahtevaju da budete prijavljeni kao root.

1. Kliknite desnim na površ i izaberite Napravi novoUređaj Uređaj: flopi....

2. Pod jezičkom Opšte dijaloga koji sledi, zadajte ime koje želite u polju pri vrhu.

3. Pod jezičkom Uređaj, za Uređaj unesite `/dev/fd0` (ili putanju ka flopi uređaju kakva je na vašem sistemu).

4. Takođe možete popuniti Tačka montiranja:, gde treba zadati postojeću, ali praznu fasciklu. Uobičajene tačke montiranja su `/mnt/floppy` ili `/floppy`, ali ako želite, isto tako lako možete montirati diskete na `~/mydisk`.

5. Kliknite na Demontirana ikona i izaberite sliku diskete bez zelenog svetla.

6. Kad ste zadovoljni načinjenim izborima, kliknite na U redu i završili ste!

Sada, stavite (pravilno formatiranu) disketu u uređaj i kliknite na ikonu da bi KDE montirao flopi uređaj i prikazao fajlove na disketi. Pre vađenja diskete, desno kliknite na ikonu i odaberite iz menija stavku Demontiraj.

## Podešavanje površi

Ako vam se nešto u načinu rada ili izgled površi ne dopada, verovatno ga možete izmeniti. KDE je vrlo podesiv i možete da izmenite skoro svaki činilac izgleda i ponašanja površi. Za razliku od nekih drugih unix okruženja radne površi, ne morate uređivati kriptične postavne fajlove (mada možete, ako zaista želite!), već koristite K‑kontrolu — specijalni program za podešavanje površi.

### Korišćenje Kontrolnog centra

Pokrenite Kontrolni centar preko KMenija. Pojavljuje se prozor sa dva okna, gde levo sadrži spisak modula.

Modul otvarate klikom na njegovo ime. Pojaviće se spisak podmodula. Zatim kliknite na neki od podmodula da uredite njegovu postavu u desnom oknu.

Menjanje postave je prilično jednoobrazno. Dugme pomoći raspoloživo je na svakom postavnom panelu, za objašnjenje postavki koje nisu očigledne. Svaki panel ima dugmad Pomoć, Podrazumevano, Primeni i Resetuj, koja rade na sledeći način:

Pomoć

  Prikazuje kratak tekst pomoći u levom oknu, uključujući vezu ka dužem uputstvu za dati modul.

Podrazumevano

  Vraća sve opcije u tekućem modulu nazad na podrazumevane u trenutku instalacije KDE‑a.

Primeni

  Primenjuje tekuće postavke u trenutno otvorenom modulu.

Resetuj

  Resetuje opcije na stanje u kom su bile kad ste otvorili modul. Ako ste već upotrebili dugme Primeni, onda će ovo dugme resetovati opcije na stanje u kom su bile posle poslednjeg pritiska na Primeni.

Ako načinite izmene u trenutnom postavnom panelu, pa pokušate da se premestite na drugi ne kliknuvši na dugme U redu ili Primeni, Kontrolni centar će vas pitati da li prvo da primeni izmene.

## Odjavljivanje

Iskreno se nadamo da vam je korišćenje KDE‑a toliko zabavno i ispunjavajuće, da nikad ne poželite da se odjavite. Ako ipak poželite, jednostavno izaberite KMenu Odjava.

Postoji i dugme za odjavljivanje direktno na panelu, nalik na dugme za paljenje/gašenje. Ili možete pritisnuti CtrlAltDelete da se odjavite.

### Upravljanje sesijom

Kad se odjavite, KDE može da zapamti programe koji su bili otvoreni i gde su se nalazili njihovi prozori, tako da ih sve otvori sledeći put kad se prijavite. Ova mogućnost naziva se upravljanjem sesijom. Programi svesni KDE‑a vratiće se u prethodno stanje, ono u kom su bili kad ste se odjavili. Na primer, Kate pamti fajlove koje ste uređivali.

Ne-KDE programi ne pamte svoje stanje pri odjavi, i kad krenete da se odjavite, KDE će vas upozoriti da proverite da li ste sačuvali sve važne podatke u njima.

Da bismo ilustrovali upravljanje sesijom, izaberite KMenu Uređivači Kate da pokrenete Kate. Otvorite neki tekstualni dokument. Sad se odjavite i prijavite. Primetićete da će se Kate obnoviti tačno na istom mestu na ekranu, uključujući i pravu virtuelnu površ, a dokument kojeg ste ostavili otvorenim pre nego što ste se odjavili automatski je ponovo otvoren. Kate će čak zapamtiti da li ste imali nesačuvanih izmena u dokumentu pre nego što ste se odjavili, i sačuvati ih u fajl na kom ste radili ako izaberete Sačuvaj iz menija Fajl.

## Uzbudljivo putovanje KDE‑om

Nadamo se da ste uživali u ovoj kratkoj turi kroz KDE, te da će vam ovo jedinstveno okruženje radne površi omogućiti da obavljate posao brže i udobnije nego ikad.

Molimo vas da imate na umu da projekat KDE‑a nije komercijalan poduhvat, već projekat kojeg vode volonteri širom sveta. Rado vas pozivamo da se pridružite projektu KDE‑a, postanete deo ove jedinstvene mreže ljudi. Ako ste programer, razmislite da da pripomognete razvojem KDE programa. Ako ste crtač ili imate iskustva sa grafičkim dizajnom, razmislite o izradi skupova ikona, šema boja, tema zvuka i logotipova za KDE. Ako uživate u pisanju, voleli bismo da se pridružite našem dokumentacionom projektu.

Kao što vidite, postoje mnogi načini na koje možete pomoći. Od srca vas pozivamo da se pridružite ovoj svetskoj mreži ljudi posvećenih činjenju KDE‑a najboljim okruženjem radne površi za sve računare. Za više informacija posetite www.kde.org.

Dobro došli na ovo uzbudljivo putovanje,

`Vaš tim KDE‑a`

## Zasluge

### Autori

- Matijas Etrih (Matthias Ettrich) ettrich@kde.org

- Matijas Kale Dalhajmer (Matthias Kalle Dalheimer) kalle@kde.org

- Torben Vajs (Torben Weis) weis@kde.org

- Bernd Johanes Viben (Bernd Johannes Wübben) wuebben@kde.org

- Stiven Šaub (Stephen Schaub) sschaub@bju.edu — urednik

- Robert Vilijams (Robert Williams) rwilliams@kde.org — urednik

- Lori Vots (Lauri Watts) lauri@kde.org

preveo Dragan Pantelić falcon-10@gmx.de

&underFDL;