<sect1 id="memory">
<sect1info>

<authorgroup>

<author>
<firstname>Mike</firstname>
<surname>McBride</surname>
</author>
</authorgroup>

<date>04/06/2000</date>
<releaseinfo>1.00.00</releaseinfo>

<keywordset>
<keyword>KDE</keyword>
<keyword>Kontrollkeskus</keyword>
<keyword>mälu</keyword>
<keyword>süsteemne info</keyword>
</keywordset>
</sect1info>
<title>Info mälu kohta</title>
<para>Siin moodulis on võimalik näha infot momendi mälukasutuse kohta. Seda infot värskendatakse
pidevalt ning see võib olla väga kasulik rakenduste käivitamisel pudelikaelte täpseks tabamiseks.
</para>

<sect2 id="memory-intro"><title>Mälu tüübid</title>
<para>Esimene asi, mida sa pead mõistma on see, et mälu, mida operatsioonisüsteem ja temas
käivitatavad programmid kasutada saavad, on kahte tüüpi.</para>

<para>Esimest neist kutsutakse füüsiliseks mäluks. See on mälu, mis asub sinu arvutis
mälukiipidel. See on RAM (Random Acess Memory) mälu, mille eest sa arvutit ostes raha maksid.
</para>

<para>Teist tüüpi mälu kutsutakse virtuaalseks mäluks, saalemäluks või sväpiks. See mälu
asub tegelikult kõvakettal. Operatsioonisüsteem reserveerib ruumi kõvakettal saaleala jaoks.
Operatsioonisüsteem saab kasutada virtuaalset mälu (või saaleala) siis kui füüsilisest
mälust jääb väheks. Saaleala toimimise põhimõtet annab kõige paremini edasi ingliskeelne
nimetus - swap (vahetama). Operatsioonisüsteem võtab füüsilisest andmed, mille kohta ta
arvab, et sa mõnda aega neid ei vaja ning salvestab need kõvakettale saalealale. Süsteem
vahetab momendil mitte vajalike ja momendil vajalike andmete kohad. Virtuaalne mälu ei ole
nii kiire kui füüsiline mälu, seetõttu üritab operatsioonisüsteem andmeid (eriti tihti
vajaminevaid andmeid) hoida füüsilises mälus.</para>

<para>Mälu maht kokku on füüsilise mälu maht pluss virtuaalse mälu maht.</para></sect2>

<sect2 id="memory-use"><title>Mälu info moodul</title>
<para>See aken on jagatud kaheks sektsiooniks.</para>

<para>Ülemises sektsioonis on näidatud kogu mälumahu, kogu vaba mälumahu, jagatud mälu,
puhverdatud mälu, saaleala suuruse ja vaba saaleala mahu väärtused.</para>

<para>Kõik väärtused on antud nii baitides kui ka megabaitides (1 megabait võrdub natuke
rohkem kui miljoni baidiga).</para>

<para>Alumises sektsioonis näidatakse kolme graafikut: </para>

<itemizedlist>
<listitem><para>Mälu kokku (see on füüsilise ja virtuaalse mälumahu summa).</para></listitem>
<listitem><para>Füüsiline mälu.</para></listitem>
<listitem><para>Virtuaalne (või sväp) mälu.</para></listitem>
</itemizedlist>

<para>Rohelisega on näidatud vaba ning punasega hõivatud ruum.</para>

<tip><para>Kõikide mälutüüpide kehtib reegel, et täpsete numbrite jälgimine ei ole oluline
ning need muutuvad pidevalt. Kui sa püüad selle mooduli järgi midagi hinnata siis jälgi
trende.</para>

<para>Kas sinu arvutis on piisavalt vaba mälu (rohelised alad)? Kui mitte siis võid sa
suurendada saaleala suurust või füüsilise mälu mahtu.</para>

<para>Samuti kui su arvuti näib olevat aegalan; kas füüsiline mälu on täis ning arvuti
paistab pidevalt kõvaketast kasutavat? See viitab sellele, et su arvutis pole piisavalt
füüsilist mälu ning süsteem on sunnitud tihti vajaminevaid andmeid hoidma aeglases
virtuaalses mälus. Füüsilise mälu mahu suurendamine kiirendaks su arvuti tööd.</para></tip>

</sect2>
<sect2 id="memory-author">
<title>Autor</title>
<para>
Michael McBride <email>mmcbride@ematic.com</email></para>
</sect2>
</sect1>
