<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.1-Based Variant V1.0//EN" "dtd/kdex.dtd" [
  <!ENTITY kappname "kpf">
  <!ENTITY package "kdenetwork">
  <!ENTITY % addindex "IGNORE">
  <!ENTITY % Hungarian "INCLUDE" 
> <!-- change language only here -->
]>

<book lang="&language;">

  <bookinfo>

    <title
>&kappname; kézikönyv</title>

    <authorgroup>

      <author
> <firstname
>Rik</firstname
> <surname
>Hemsley</surname
> <affiliation
> <address
><email
>rik@kde.org</email
></address
> </affiliation
> </author>

      <othercredit role="translator"
><firstname
>Tamás</firstname
><surname
>Szántó</surname
><contrib
>Magyar fordítás</contrib
><affiliation
><address
><email
>tszanto@mol.hu</email
></address
></affiliation
></othercredit>

    </authorgroup>

    <copyright>
      <year
>2002</year>
      <holder
>Rik Hemsley</holder>
    </copyright>

    <legalnotice
>&FDLNotice;</legalnotice>

    <date
>2002-02-24</date>
    <releaseinfo
>0.01.00</releaseinfo>

    <abstract>
      <para
> A(z) &kappname; segítségével fájlokat lehet megosztani a hálózaton. </para>
    </abstract>

    <keywordset>
      <keyword
>KDE</keyword>
      <keyword
>publikus</keyword>
      <keyword
>fájlmegosztás</keyword>
      <keyword
>HTTP</keyword>
    </keywordset>

  </bookinfo>

  <chapter id="introduction">

    <title
>Bevezetés</title>

    <para
> A &kappname; segítségével egyszerű fájlmegosztást lehet HTTP-n (Hyper Text Transfer Protocol) keresztül. A HTTP-t az internet alapvető protokollja, ezt használják a webböngésző programok is. A &kappname; programmal megosztott fájlok mindenki számára elérhetők lesznek (nincs jogosultságbeállítási lehetőség), tehát csak a teljesen publikus fájlokat lehet megosztani. </para>

    <para
> A &kappname; segítségével csak kis csoportoknak, barátoknak lehet fájlokat elérhetővé tenni, nem alkalmas kiszolgálói feladatok ellátására, mint pl. az Apache. A &kappname; eredetileg azzal a céllal készült, hogy az IRC-s partnereknek könnyen lehessen fájlokat átadni. </para>

    <para
> Tipikus felhasználási mód: először be kell állítani, hogy a saját könyvtárban található 'public_html' könyvtár meg legyen osztva. Ezután az IRC-s csevegés közben egy vagy több partner jelzi, hogy szüksége van valamelyik fájlra. El lehet küldeni a fájlt csatolásként levélben is, de ez csak fölösleges terhelést jelentene (sokakat zavarhat is a fölösleges küldemény). Ehelyett a fájlt be kell másolni a public_html könyvtárba, és közölni kell az érdeklődőkkel, hogy a fájl letöltéséhez írják be ezt a címet: http://www.gépnév.hu:8001/a_fájl </para>

  </chapter>

  <chapter id="using-kpf">

    <title
>A program használata</title>

    <sect1 id="kpf-basics">

      <title
>A legfontosabb tudnivalók</title>

      <para
> A program panel-kisalkalmazásként fut. Ennek következtében kevés helyet foglal el a képernyőn, mégis elérhető marad, az állapota folyamatosan követhető. A kisalkalmazás elindításához kattintson a jobb egérgombbal a panelra és válassza a Hozzáadás -> Kisalkalmazás -> KPF (fájlmegosztás) menüpontot. </para>

      <para
> A &kappname; a megosztott könyvtárak elvére épül: egy vagy több könyvtár ki lesz jelölve publikusnak, az ezekben található összes fájl (az alkönyvtárakban is) mindenki számára elérhető lesz. </para>

      <para
> Nagyon óvatosan járjon el a megosztani kívánt könyvtár kiválasztásánál! Az ebben a könyvtárban és annak alkönyvtáraiban található összes fájl (beleértve a ponttal keződő 'rejtett' fájlokat is) mindenki számára elérhető lesz, ezért mindenképpen győződjön meg arról, hogy a könyvtár nem tartalmaz-e jelszavakat, titkosítási kulcsokat, címjegyzéket, vállalati bizalams dokumentumokat stb. </para>

      <para
> Ha a &kappname; már fut, megjelenik a rendszertálcán egy új, léggömböt ábrázoló ikon. A léggömb csak akkor lesz látható, ha nincs megosztva még egy könyvtár sem. </para>

      <para
> Egy könyvtár megosztásához kattintson a jobb gombbal a léggömböt ábrázoló ikonra. A megjelenő menü csak egy bejegyzést tartalmaz ("Új kiszolgáló..."). Ezt kiválasztva megjelenik egy varázsló, mely a feltett kérdésekre kapott válaszok alapján elvégzi a könyvtár megosztását. </para>

      <para
> Nem csak a kisalkalmazás közvetlen elindításával lehet megosztani könyvtárat, hanem létezik egy elegánsabb módszer is. A &kappname; be van integrálva a Konquerorba. </para>

      <para
> Ha a Konquerorban meg van nyitva egy könyvtár, kattintson a jobb gombbal a háttérre, és hozza fel a 'Tulajdonságok' párbeszédablakot. A &kappname; telepítésekor létrejött ebben egy 'Megosztás' nevű lap. Itt mód van a &kappname; kisalkalmazás elindítására, ha az még nem fut. Az OK gombra kattintva lehet arra utasítani a kisalkalmazást, hogy hozzon létre egy új megosztást. </para>

    </sect1>

  </chapter>

  <chapter id="share-config">

    <title
>A megosztások beállítása</title>

    <sect1 id="listen-port">

      <title
>A figyelt port</title>

      <para
> A &kappname; minden megosztott könyvtárhoz hozzárendel egy külön hálózati portot. A 'port' egy szám, mely a hálózati szolgáltatás azonosítására szolgál. Amikor valaki egy programmal (például egy webböngészővel) csatlakozik egy géphez, ahhoz a szolgáltatáshoz fog jutni, amelyet a gép címe és a megadott port határoz meg. </para>

      <para
> A portok használata teszi lehetővé egy gépen több hálózati szolgáltatás működését. Ilyen például a HTTP (a WWW), melynek alapértelmezett portja a 80-as, az SMTP (levéltovábbítás), amelyé a 25-ös, és a POP3 (levélletöltés), amelyé a 110-es. </para>

      <para
> A legelterjedtebb szolgáltatásoknál nem kell feltétlenül megadni, hogy melyik porthoz szeretne csatlakozni, mert ezeknél az alapértelmezett port értéke ismert. Ha valaki a 80-as porthoz csatlakozik, akkor ott valószínűleg HTTP-kiszolgálót fog találni. </para>

      <para
> A &kappname; nem egy 'standard' szolgáltatás, ezért választottuk a 8001-es portot alapértelmezésnek. </para>

      <para
> A második megosztás által felajánlott hozzáférési port 8002 lesz, tehát minden új megosztásnál eggyel nagyobb. </para>

      <para
> Bizonyos határok között szabadon megválasztható annak a portnak az értéke, amelyen a hozzáférési kéréseket várja a program. </para>

      <para
> Megállapodás szerint az 1000 alatti portok a rendszerszolgáltatások számára vannak fenntartva. Azok felett általában csak a rendszergazda rendelkezhet. Ezért általában azt fogja tapasztalni, hogy 1000 alatti portot választva nem érhető el a megosztás. </para>

      <para
> A &kappname; jelezni tudja, ha a megadott port nem használható. Ilyenkor egy 'Hálózati hiba' ikon jelenik meg az ablak bal felső sarkában. A &kappname; megpróbál segíteni az egyedi port kiválasztásában, de nem fogja megakadályozni Önt abban, hogy olyan értéket írjon be, amelyet egy másik szolgáltatás, például egy webszerver, már lefoglalt magának. </para>

      <para
> Ha megjelenik a 'Hálózati hiba' ikon, kattintson a jobb gombbal a sávszélesség kijelzőjére és válassza a 'Beállítás...'-t. Változtassa meg a port értékét és nyomja meg az 'OK' gombot. Ha a most megadott érték jó, akkor azt fogja látni, hogy a 'Hálózati hiba' ikon eltűnik, és csatlakozni lehet más gépről a megosztáshoz. </para>

    </sect1>

    <sect1 id="bandwidth-limit">

      <title
>Sávszélesség-korlátozás</title>

      <para
> A 'sávszélesség' azt adja meg, hogy egy kommunikációs kapcsolaton egységnyi idő alatt legfeljebb mennyi adat átküldése engedélyezett. A szakemberek ezt röviden úgy is szokták mondani, hogy 'milyen vastag csövük van'. </para>

      <para
> A &kappname; lehetőséget biztosít megosztásonként a sávszélesség maximalizálására. Így el lehet kerülni, hogy a letöltések elvegyék a hálózati kapacitást más szolgáltatások elől. Ha például modemen keresztül internetezik, akkor másodpercenként csak néhány KB lehet a maximális forgalom. Ha maximálja a sávszélességet a megosztásoknál, akkor garantálni tudja, hogy a modemet a saját céljaira is megfelelően használni tudja. </para>

      <para
> Ahogy korábban említettük, a &kappname; KB/s-ban számolja a sávszélességet. Egy tipikus mai modem 5KB/s átlagos sávszélességet tud biztosítani, tehát ha ennél kisebb értéket ad meg, akkor a letöltő nem tudja kihasználni a modem kapacitását - bizonyos esetekben azonban éppen erre van szükség. </para>

    </sect1>

    <sect1 id="follow-symlinks">

      <title
>A szimbolikus linkek kezelése</title>

      <para
> A szimbolikus link egy olyan speciális fájl, mely egy másik fájlra vagy könyvtárra hivatkozik a fájlrendszerben. A link követésekor a hivatkozott fájlt vagy könyvtárt kapja eredményül - a link teljesen átlátható módon működik. </para>

      <para
> Alapértelmezés szerint a &kappname; megosztásokban a szimbolikus linkek követése nincs engedélyezve. Ez azt jelenti, hogy ha például a /saját/könyvtár/public_html könyvtárban egy link a /tmp könyvtárra mutat, akkor ha valaki a /tmp címre hivatkozik, akkor ténylegesen a gép /tmp könyvtárának tartalmát kapja. </para>

      <para
> Általában nem ajánlott a szimbolikus linkek követését engedélyezni. Elsősorban akkor lehet rá mégis szükség, ha a megosztott könyvtár egyik pontjáról a másikra vezető linkeket szeretne használni. Ilyen gyakran előfordul az 'igazi' website-oknál, azonban mint mondtuk, ez a kis alkalmazás nem alkalmas komolyabb webes kiszolgálás ellátására. </para>

      <para
> Vigyázzon arra, hogy a könyvtárból ne vezessen (szimbolikus) link olyan területekre, ahol bizalmas jellegű, nem publikus adatok találhatók. </para>

    </sect1>

  </chapter>

  <chapter id="faq">

    <title
>Gyakran elhangzó kérdések</title>

    <qandaset id="faq-questions">

      <qandaentry>

        <question>
          <para
>Miért nem tartalmaz a program biztonsági mechanizmust?</para>
        </question>

        <answer>

          <para
> A &kappname; tartalmaz olyan funkciókat, melyek segítenek biztosítani, hogy bizalmas információkat ne lehessen véletlenül megosztani. Viszont valóban nincs sem jelszóvédelem, sem titkosítás. Ez azonban nem véletlenül van így. </para>

          <para
> Minél több adatvédelmi lehetőséget biztosít egy szolgáltatás, annál nagyobb biztonságban érzik magukat a felhasználók. Sajnos azonban az a helyzet, hogy ha a felhasználó nincs tisztában bizonyos fogalmakkal, akkor a biztonság nem lehet teljes. Például a jelszóvédelemnek nincs hatása, ha a felhasználó túl egyszerű, könnyen kitalálható jelszavakat használ. Ezért úgy döntöttünk, hogy egy nehezen megtanulható hálózati autentikációs eljárás helyett jobb, ha ebben az esetben nem biztosítunk adatvédelmet, amit így nem lehet elrontani. </para>

          <para
> Az alapkoncepció nagyon egyszerű. A megosztott könyvtárak tartalma mindenki számára láthatóvá válik. Csak akkor osszon meg egy könyvtárat, ha annak tartalma teljesen publikus. </para>

        </answer>

      </qandaentry>

    </qandaset>

  </chapter>

  <chapter id="credits">

    <title
>Köszönetnyilvánítások, licencek</title>

    <para
> &kappname; </para>

    <para
> Program copyright: Rik Hemsley (<email
>rik@kde.org</email
>), 2002. </para>

    <para
> Documentation copyright: Rik Hemsley (<email
>rik@kde.org</email
>), 2002. </para>

    &underFDL;

    <para
> A program az MIT licenc feltételei szerint használható. </para>

  </chapter>

  <appendix id="installation">

    <title
>Telepítés</title>

    <sect1 id="getting-kpf">

      <title
>A program megszerzése</title>

      &install.intro.documentation;

    </sect1>

  </appendix>

  &documentation.index; 

</book>

<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-minimize-attributes: nil
sgml-general-insert-case: lower
End:
-->

<!-- vim:tabstop=2:shiftwidth=2:expandtab -->
