<chapter id="getting-started">
<title
>Alustamine </title>

<epigraph>
<attribution
>Help for one of the toughest riddles in <quote
>The 7th
Guest</quote
></attribution>
<para
>Kas suudad minna punktist A punkti B ainult selle abil, mida näed?</para>
</epigraph>

<para
>Siiamaani oled vahest mõelnud, et &kde; on pelgalt veel üks aknahaldur. Aga nüüd lõdvestu ja loe läbi see peatükk, kus me tutvustame mõningaid &kde; jooni, mis peaksid sind kindlalt veenma, et see on midagi palju enamat kui aknahaldur &mdash; et see on täielik ja võimas töökeskkond.</para>

<sect1 id="editing-files">
<title
>Failide redigeerimine </title>

<para
>Kuna sinu süsteemi ei ole paigaldatud mitte ainult &kde; rakendused, tead sa tõenäoliselt üsna hästi, milline vaev on redigeerida <acronym
>ASCII</acronym
>-stiilis seadistustefaile. Ja tegelikult on failitüüpe, mida sel moel tuleb redigeerida, veel palju rohkem. Näiteks selle käsiraamatu toores &XML;-lähtetekst kirjutati <abbrev
>ASCII</abbrev
>-stiilis, nagu ka &kde; rakenduste lähtekood. Nüüd aga näitame, kuidas kasutada &kde;s rakendust &kwrite;, mis võimaldab sul redigeerida oma <abbrev
>ASCII</abbrev
>-faile.  </para>

<sect2 id="the-filemanager-screen">
<title
>Kodukataloogi sisaldava akna avamine </title>

<para
>Klõpsa nupul &kicon; ja vali <guimenuitem
>Kodukataloog</guimenuitem
>. Nähtavale ilmub aken, mis näitab sinu kodukataloogi sisu. Kui soovid näha selles leiduvate failide täielikku loendit, vali menüüst <guimenu
>Vaade</guimenu
> käsk <guimenuitem
>Näita peidetud faile</guimenuitem
>.</para>

<para
>Akna vasakus servas asub failisüsteemi näitav puu, sellest paremal aga näed ikoonidena kõiki oma kodukataloogis leiduvaid faile, sealhulgas <quote
>peidetud faile</quote
> &mdash; faile või katalooge, mille nimi algab punktiga. </para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Failihalduri ekraan </title>

<para
>Me oleme püüdnud muuta failihalduri nii kasutajasõbralikuks, kui võimalik ja kui oled puutunud kokku teiste aknahaldurite (sealhulgas teiste operatsioonisüsteemide) integreeritud failihaldamisega, peaksid paljud edaspidi tutvustatavad põhimõtted sulle juba tuttavad olema.</para>

<para
>Ülal asub <guimenu
>asukoha</guimenu
>menüü, mis võimaldab failihalduri aknaid avada ja sulgeda. Aktiivset sisu saab ka trükkida.</para>

<note
><para
>Ehk soovid hoopis kasutada internetti? Selleks on mitu võimalust. Näiteks võid valida <menuchoice
><guimenu
>Asukoht</guimenu
><guimenuitem
>Ava asukoht</guimenuitem
></menuchoice
> (või vajutada <keycombo
>&Ctrl;<keycap
>O</keycap
></keycombo
>) ning sisestada &URL;i.</para
> <para
>Lihtsaim meetod on siiski kirjutada aadress hoopis asukoharibale.</para
> <para
>Kui näiteks soovid minna &kde; koduleheküljele, kirjuta sinna <userinput
>http://www.ked.org</userinput
>. Samal viisil saab ka kiiresti liigutada faile &FTP; abil. &kde; on <quote
>internetivalmis</quote
>, mis tähendab, et faile võib laadida ja salvestada mitte ainult oma kõvakettale, vaid ka mujal asuvale &FTP;le ning teistele kaugserveritele, mis on andnud sulle kirjutamisõiguse. Kui teised operatsioonisüsteemid ja töölauad kipuvad eristama kohalikke ja kaugfailisüsteeme, siis &kde; on ka siin teistsugune.</para
> </note>

<para
><guimenu
>Redigeerimis</guimenu
>menüü pakub võimalust fale valida, kopeerida ja ligutada. Neid õpime kasutama hiljem. Kui oled juba harjunud <guimenu
>Vaate</guimenu
>menüüga, siis oled ilmselt kogenud, et seda, mida sa näed, on võimalik mitmel moel muuta. Igatahes tasub proovida ja vaadata, mis on mis.</para>

<para
>Kahtlemata leiad, et menüü <guimenu
>Järjehoidjad</guimenu
> on erakordselt tulus abiline: nüüd võid meeles hoida iga viida, olgu see kohalikul masinal või kuskil internetis. &kde; võrguvalmidus toimib mõlemas suunas, võimaldades kõvakettal asuvaid faile ja katalooge käsitleda sarnastena interneti-järjehoidjatele.</para>

<para
>Menüü <guimenu
>Tööriistad</guimenu
> aitab üles leida tolle kurikuulsa faili, mille-ma-pistsin-tont-teab-kuhu-no-lihtsalt-ei-mäleta-enam-kuhu.</para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Kataloogides liikumine </title>

<para
>Võtame nüüd ette ühe seadistustefaili ja asume seda redigeerima. Selleks tuleb esmalt failihalduris teise kataloogi suunduda.</para>

<para
>&konqueror; käivitus nii, et <quote
>puu</quote
> tipus asus sinu kodukataloog. Enamasti on see ka koht, kus sa oma tegemisi sooritad, nii et see on mõistlik valik. Kuid aeg-ajalt tekib vajadus saada siiski süsteemist avaram pilt ning ega ülejäänud osa failisüsteemist väga kaugel asugi.</para>

<para
>Kataloogi <filename class="directory"
>/</filename
> ehk <quote
>juurkataloogi</quote
> on võimalik kiiresti ette manada mitmel viisil: klõpsates pisikesele <guiicon
>kataloogi</guiicon
>ikoonile navigeerimispaneeli kõrval kogu failisüsteemi puu näitamisesk, kasutada tööriistaribal noolt, mis näitab <guiicon
>üles</guiicon
>, et avada paremas paneelis üks aste kõrgemal asuva kataloogi vaade, või kirjutada asukoharibale <userinput
>/</userinput
>.</para>

<para
>Et käia kaasas järgnevate juhtnööridega, vajuta väikest sinist kataloogiikooni navigeerimispaneeli kõrval, mille järel sellel avaneb täielik ülevaade failisüsteemist. Pane tähele, et osa puust on avatud ja sinu kodukataloog on valitud. Nüüd näed, kus asub sinu kodukataloog kogu failisüsteemi hierarhias, samal ajal kui parempoolsel paneelil on endiselt näha kodukataloogi failid.</para>

<para
>Keri navigeerimispaneelil nii kaua alla, kuni märkad kataloogi <filename
>etc</filename
>. Tee sellel nimetusel topeltklõps. Parempoolses aknas avaneb pikk failiderodu.</para>

</sect2>

<sect2 id="opening-a-file">
<title
>Faili avamine </title>

<para
>Mõned failid, mida sa siin näed, on tervele operatsioonisüsteemile eluliselt tähtsad, seetõttu nõuab nendesse püsivate muudatuste tegemine, et oleksid <systemitem class="username"
>administraator</systemitem
> või ülemkasutaja. Meie võtame siinkohal ette faili, mille puhul vea tegemine midagi ei kahjusta, nimelt faili <filename
>motd</filename
>.</para>

<para
>Keri alla, kuni näed faili <filename
>motd</filename
> ning klõpsa sellel hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga. <guimenu
>Kontekstimenüüs</guimenu
> vali <guimenuitem
>Ava kasutades...</guimenuitem
>. Ilmub uus menüü, kus vali <guimenuitem
>&kwrite;</guimenuitem
>. Ja ongi valmis!</para>

<para
>Faili võib avada mitmel viisil ja kirjeldatu oli vaid üks võimalus. &kwrite; on lihtsa ja tõenäoliselt tuttavliku välimusega redaktor. Muidugi võib ka esilehüpanud menüüpuus allapoole liikuda sektsioonini <guilabel
>Redaktorid</guilabel
> ning valida sealt mõni muu redaktor või siis hoopis teha failil topeltklõps, et see avataks vaikeredaktoris.</para>

<para
>Nüüd aga on meil fail <filename
>/etc/motd</filename
> &kwrite;'is avatud ja me oleme valmis seda redigeerima.</para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Redaktori aken </title>

<para
>Mida rohkem sa &kde;ga tööd teed, seda harjumuspärasemaks muutub, et suurem osa rakendusteaknaid näeb üsna ühtmoodi välja. Selle heaks näiteks on &kwrite;'i menüü <guimenu
>Fail</guimenu
>. Peaaegu kõigil &kde; muudelgi rakendustel on see menüü samasugune, võimaldades luua uusi faile, avada olemasolevaid kohalikust failisüsteemist või (peagi ka) veebist, salvestada neid (samuti peagi ka veebi!), trükkida või e-postiga kellelegi saata.</para>

<para
>Menüü <guimenu
>Redigeeri</guimenu
> on samuti enam-vähem ühesugune kõigis &kde; rakendustes, võimaldades lõigata ja asetada infot erinevate rakenduste vahel. Teksti saab ka otsida ja asendada. Menüü <guimenu
>Seadistamine</guimenu
> abil saab redaktorit mitmel viisil oma maitse järgi kohandada. Näiteks on võimalik suurendada kirja suurust, et see sobiks paremini kokku kuvari resolutsiooni &mdash; ja sinu silmadega. Ja otse loomulikult leiab siit, nagu teistestki &kde; rakendustest <guimenu
>Abi</guimenu
>menüü, mis pakub mitmekülgset toetust, kui sulle peaks midagi arusaamatuks jääma. </para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Redaktori kasutamine </title>

<para
>Enamik faile <filename
>motd</filename
> sisaldab üsna tulutut infot, näiteks teateid <quote
>Ära unusta oma andmetest varukoopiat teha</quote
> või <quote
>Ära koorma süsteemihaldurit</quote
>. Igav, eks ju? Muudame teksti, nii et sisselogiv kasutaja võiks saada tõesti vajalikku infot. Tekstis on võimalik liikuda noolenuppude abil ning teksti saab ära märkida klahvikombinatsiooniga <keycombo
>&Shift;<keycap
>Nooled</keycap
> </keycombo
> või hiire abil, kui liikudes all hoida hiire <mousebutton
>vasakut</mousebutton
> nuppu. Menüüd <guimenu
>Redigeerimine</guimenu
> kasutades saab teksti lõigata ja asetada. Sisesta soovikohane teksti või kasuta näiteks järgnevat (suurepärast) näidet: </para>

<screen
><userinput
>Tere tulemast!
 
Nüüd on sinu masinale paigaldatud KDE, mis pakub suurepärast
ja hõlpsasti kasutatavat kasutajaliidest ning kõigile rakendustele
ühtset välimust ja tunnetust. Täpsemat infot, kuidas pärast
sisselogimist KDE tööle saada, küsi oma administraatori käest. </userinput
></screen>

</sect2>

<sect2 id="saving-files">
<title
>Töö salvestamine </title>

<para
>Oled nüüd teinud muutusi faili <filename
>motd</filename
> ja on aeg tehtu salvestada, et muutused ka rakenduksid. Selleks saab kasutada menüüd <guimenu
>Fail</guimenu
> või tööriistaribal asuvat nuppu <guiicon
>Salvesta</guiicon
>.</para>

<para
>Ja nüüd saabub "tõehetk". Selle faili muudatuste salvestamiseks peavad sul olema <systemitem class="username"
>administraatori</systemitem
> õigused. Aga &kde; tuleb ka sellega toime, küsides sult <systemitem class="username"
>administraatori</systemitem
> parooli.</para>

<para
>Tõenäoliselt sa tegelikult ei soovigi faili salvestada, nii et võid rahulikult vajutada dialoogis nuppu <guibutton
>Loobu</guibutton
> ning sedasama nuppu uuesti salvestamisdialoogis.</para>

<para
>Lõpuks võid oma töö lõppenuks lugeda, sulgedes redaktori ja failihalduri akna. Seda saab teha, kui vajutada ülal vasakul asuvalt nupule <guibutton
>X</guibutton
>, tiitliriba aknamenüü abil või siis menüüst <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
> <guimenuitem
>Välju</guimenuitem
></menuchoice
>. Lihtne ja elegantne, eks ole? </para>

</sect2>

<sect2 id="creating-new-files">
<title
>Uute failide loomine</title>

<para
>Nagu &kde;s ikka, on ka uute failide loomiseks mitu võimalust. Võid avada näiteks failihalduri, klõpsata hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga failidevaates tühjal alal ning valida hüpikmenüüst <menuchoice
><guisubmenu
>Loo uus...</guisubmenu
><guimenuitem
>Tekstifail...</guimenuitem
></menuchoice
>. Ilmubki uus tühi fail, mida võid avada täpselt nagu iga teist faili. Seda võid teha isegi otse töölaual.</para>

<para
>Enamasti kasutad küll juba mõnda rakendust ning soovid selles luua uue faili. Enamik &kde; rakendusi pakub välja menüükirje <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
><guimenuitem
>Uus</guimenuitem
></menuchoice
>, samuti vastava ikooni tööriistaribal. Seepeale avanebki uus dokument, millega võid kohe tööle hakata.</para>

<para
>Mõlemal kasutusviisil on omad eelised, nii et kasuta seda, mis parajasti kohasem tundub.</para>

</sect2>

</sect1>

<sect1 id="moving-files-with-drag-and-drop">
<title
>Failide lohistamine </title>

<para
>Eelmises sektsioonis võisid veenduda, et töö failidega on lihtne nagu kaks korda kaks. Kui aga soovid faile kopeerida ja liigutada, siis võib kogu see kopeerimine ja asetamine peagi üpris tüütuks muutuda. Aga ära muretse &mdash; protseduur, mida nimetatakse <quote
>lohistamiseks</quote
>, võimaldab faile kopeerida ja liigutada palju kiiremini. </para>

<sect2>
<title
>Kahe failihalduri akna avamine </title>

<para
>Enne seda tuleks avada kaks failihalduri akent. Lihtsaim viis seda teha on vajutada ikooniribast paremal pool asuvale hammasratast kujutavale nupule. Kui sa ei näe uues aknas puuvaadet, siis aktiveeri see menüüst (<menuchoice
><guimenu
>Aken</guimenu
><guimenuitem
>Navigeerimispaneel</guimenuitem
></menuchoice
>).</para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Faili lohistamine ühest aknast teise </title>

<para
>Ava esimeses aknas kataloog <filename
>/etc</filename
> ja keri, kuni näed faili <filename
>motd</filename
>, mida me eelmises näites redigeerisime.</para>

<para
>Teises aknas ava oma kodukataloog.</para>

<para
>Nüüd klõpsa failil <filename
>motd</filename
>. Hoia hiire <mousebutton
>vasak</mousebutton
> nupp all ning lohista fail oma kodukataloogi. Vabasta hiire <mousebutton
>vasak</mousebutton
> nupp (seda nimetatakse faili <emphasis
>kukutamiseks</emphasis
>). Sulle pakutakse valida kolme võimaluse vahel: <guimenuitem
>kopeeri</guimenuitem
>, <guimenuitem
>liiguta</guimenuitem
> ja <guimenuitem
>lingi</guimenuitem
>. Viimane loob sümboolse viida tegelikule failile, <guimenuitem
>kopeeri</guimenuitem
> ja <guimenuitem
>liiguta</guimenuitem
> aga teevad täpselt seda, mida nad ütlevad. Vali näiteks <guimenuitem
>kopeeri</guimenuitem
>. Nüüd on sul oma kodukataloogis koopia failist <filename
>motd</filename
>. </para>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="using-command-line-and-terminals">
<title
>Käsurea ja terminali kasutamine </title>

<para
>Seni oled töötanud ainult vahendite ja rakendustega, mida pakub &kde;. Kahtlemata soovid aga kasutada ka teisi &UNIX; rakendusi. Selleks on kaks võimalust: käsurida ja terminal.</para>

<sect2>
<title
>Käsurida </title>

<para
>Vajuta <keycombo action="simul"
>&Alt; <keycap
>F2</keycap
></keycombo
> ning sinu ette ilmub väike aken, kuhu saad sisestada käsu, mida soovid käivitada. Pane tähele, et sel moel käivitatud rakenduste puhul ei näe sa mingit käsust tekkivat väljundteksti. Seda on soovitatav kasutada ainult &X-Window; põhiste rakenduste või siis selliste vahendite käivitamiseks, mille puhul sul ei olegi vaja midagi näha. Muude rakenduste puhul on eelistatavam siiski terminal.</para>

</sect2>

<sect2>
<title
>&UNIX; terminaliemulaator </title>

<para
>Vali rakenduste menüüst <menuchoice
><guisubmenu
>Süsteem</guisubmenu
><guimenuitem
>Terminal</guimenuitem
></menuchoice
>. Ilmub terminaliaken. Siin saab kasutada tavapäraseid &UNIX; shellikäske: <command
>ls</command
>, <command
>cat</command
>, <command
>less</command
> ja nii edasi. Kasutades menüüd <guimenu
>Seadistused</guimenu
>, on võimalik terminaliemulaatorit kohandada sobivaks enda vajadustele. </para>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="finding-your-lost-files">
<title
>Kadunud failide otsimine </title>

<para
>Vaevalt on kedagi, kes poleks kokku puutunud sellise probleemiga: käivitasid käsu <command
>ftp</command
>, logisid end sisse mõnele suurepärasele saidile (näiteks ftp.kde.org) ja hakkasid faile alla laadima. Aga oli juba päris öö ning pärast allalaadimise lõpetamist ja enne magamaminekut lülitasid arvuti välja. Järgmisel hommikul panid masina uuesti käima &mdash; ja jäid mõttesse: kuhu ma küll need failid alla laadisin? Kuid &kde; utiliiti &kfind; kasutades leiad need kiiresti üles.</para>

<sect2>
<title
>&kfind;i käivitamine</title>

<para
>&kfind;i käivitamine on lihtne: tuleb vaid valida &kmenu;s <guimenuitem
>Otsi faile...</guimenuitem
>. &kfind; kasutab oma aknas elemente, mida sa võib-olla pole veel &kde;s kohanud - sakid. Kui &kfind; käivitub, on aktiivne <guilabel
>Nimi/Asukoht</guilabel
>. Kui klõpsad sakil <guilabel
>Ajavahemik</guilabel
>, muutub akna sisu. Et sa ei ole varem otsingut sooritanud, on enamik ikoone tööriistaribal ja elemente menüüdes mittetöötavad. Nüüd on aeg seda olukorda muuta.</para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Faili otsimine nimeosa järgi </title>

<para
>Kui sa tead kasvõi osa failinimest, on otsimine päris lihtne. Vali sakk <guilabel
>Nimi/Asukoht</guilabel
> ning sisesta failinimi väljale <guilabel
>Nimi</guilabel
>. Seal võib kasutada ka otsimismärke (*, ?). Testiks kirjuta näiteks <userinput
>*.tar.gz</userinput
>. Vaikimisi algab otsing sinu kodukataloogis, kuid seda võib ka muuta, klõpsates sakil <guilabel
>Asukoht</guilabel
> või nupul <guibutton
>Lehitse...</guibutton
>. Hetke pärast ilmub otsingutulemuste aknas failide loend. Kui seda ei juhtu, tähendab see seda, et otsisid valest kataloogist, kirjutasid väljale <guilabel
>Nimi</guilabel
> midagi valesti või ei olegi sinu masinal faile, mis lõpeksid laiendiga <filename
>.tar.gz</filename
>.</para>

</sect2>

<sect2 id="finding-with-complex-criteria">
<title
>Failide otsimine keerulisemate kriteeriumide järgi </title>

<para
>Otsingut on võimalik mitmeid lisakriteeriume kasutades märgatavalt täpsemaks muuta. <emphasis
>Mida rohkem sa faili kohta tead, seda suuremad on võimalused see üles leida</emphasis
>.</para>

<variablelist
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Ajavahemik</guilabel
></term
> <listitem
> <para
>Siin saab määrata, et otsida soovitakse ainult teatud ajavahemikus loodud või muudetud faile. Määrata võib ka seda, et otsitaks näiteks alates otsimishetkest ajas tagasi teatud kindla ajaühiku jooksul (minut, tund, päev, kuu, aasta) loodud või muudetud faile.</para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Kriteerium <guilabel
>Tüüp</guilabel
> sakil <guilabel
>Täpsemalt</guilabel
></term
> <listitem
><para
>Kui tead, et fail on kindlat tüüpi (&nt; tar/gzip-arhiiv või jpeg-pilt), võid anda korralduse otsida ainult seda tüüpi faile.</para
></listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Kriteerium <guilabel
>Sisaldab teksti</guilabel
> sakil <guilabel
>Täpsemalt</guilabel
></term
> <listitem
> <para
>Siin saab määrata teksti, mida fail peab sisaldama. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Kriteerium <guilabel
>Suurus on</guilabel
> samuti sakil <guilabel
>Täpsemalt</guilabel
></term
> <listitem
><para
>Kui tead faili suurust, võid otsingut ka selles osas piirata. </para
></listitem
> </varlistentry
> </variablelist>

<para
>&kfind; pakub veel palju võimalusi otsingukriteeriume täpsustada &mdash; sul tuleb need vaid avastada!</para>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="using-multiple-desktops">
<title
>Mitme töölaua kasutamine </title>

<para
>Mitme töölaua kasutamien aitab tööd paremini organiseerida. Võid näiteks asetada erinevad rakendused erinevatele töölaudadele ja nimetada töölauad vastavalt, nii et tead, mis millisel töölaual asub. See suurendab ja optimeerib sinu tööruumi. See on abiks ka siis, kui näiteks hulgud ringi internetis ja ülemus astub ähvardavalt lähemale. Kuid selline võimalus on muidugi haruldane &mdash; vähemalt selles büroos, kus mina töötan. </para>

<para
>Töölaudade vahel saab liikuda &kicker;i paneelil asuvaid töölauaikoone kasutades. Kui soovid neid ümber nimetada, tee vastaval ikoonil topeltklõps. </para>

<para
>Tööaknaid saab kasutada ka mitmel töölaual. Kui soovid, et mingi rakendus oleks saadaval igal töölaual, vajuta selle akna vasakul ülaosas asuvat kleepumisnuppu. Akna suunamiseks teisele töölauale, klõpsa tiitliribal hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga, vali <guimenuitem
>Töölauale</guimenuitem
> ning sealt töölaud, millele soovid rakendust saata. </para>

</sect1>

<sect1 id="quitting-kde">
<title
>&kde;st väljumine</title>

<para
>Töö lõpetamiseks &kde; keskkonnas võib kasutada &kmenu; kirjet <guimenuitem
>Logi välja</guimenuitem
>. Seejärel päritakse sinu käest, kas soovid tõesti &kde;st väljuda. Väljumine sulgeb kõik aknad ning toob sind tagasi konsooli- või kuvahalduri aknasse. Infot selle kohta, kuidas rakendused salvestavad sinu tehtu väljalogimise ajal, loe <link linkend="kde-logout"
>märkust väljalogimise kohta</link
>. </para>

</sect1>
</chapter>

