<chapter id="all-about-your-desktop">
<title
>Kõik töölaua kohta</title>

<epigraph>
<attribution
>Little Red Riding Hood</attribution>
<para
>Vanaema, miks sul nii suured silmad on?</para>
</epigraph>

<epigraph>
<attribution
>The Wolf</attribution>
<para
>Et sind paremini näha!</para>
</epigraph>

<para
>Mida rohkem sa näed, seda tõhusamalt suudad töölauda kasutada. &kde; pakub võimaluse muuta töölaud just selliseks, nagu sina seda soovid, võimaldades tööd teha kiiremini ja tõhusamalt. &kde; pakub isegi võimalust sind ette hoiatada, kui hunt püüab sind nahka panna või (kui sa juhtud olema vanaema) kui väike armas Punamütsike parajasti sinu poole sammub. Vaat see on midagi! </para>

<sect1 id="the-autostart-folder">
<title
>Autostardi kataloog</title>

<para
>Enne seda, kui ma avastasin autostardi kataloogi, nägi mu igapäevaelu &kde;ga välja selline: &kde; käivitus, &kedit;i käivitus, &konsole;i käivitus, &Netscape;'i käivitus ja lõpuks veel &kscd; käivitus. Selleks kulus aega, mida tegelikult võinuks ka paremini kulutada. &kde; enda rakendused, mis seanssi lõpetades avatud on, salvestavad oma oleku ning uuel sisselogimisel on nad samas seisus tagasi, aga mõnegi muu rakenduse puhul (nt &Netscape;) see nii ei ole. Sestap võib nende tarbeks kasutada kataloogi <filename
>Autostart</filename
>.</para>

<para
>Rakenduste käivitamiseks &kde; käivitamisel tuleb talitada nii:</para>

<procedure
> <step
> <para
>Ava kataloog <filename
>Autostart</filename
>. Vaikimis on selle asukoht <filename class="directory"
>$<envar
>HOME</envar
>/.kde/share/autostart</filename
>.</para
> </step
> <step
> <para
>Ava &konqueror;i aken ja otsi üles rakendus, mida soovid kohe käivitamisel avada. Kui sa ei tea, kuidas seda teha, siis sellest räägitakse lähemalt  <xref linkend="the-filemanager-screen"/></para
> </step
> <step
> <para
>Lohista soovitud rakendus &konqueror;i aknast kataloogi <filename class="directory"
>Autostart</filename
>. Kui sult küsitakse, mida teha, siis vali <guimenuitem
>Lingi</guimenuitem
>, mis loob sümbolviida rakendusele, mitte ei kopeeri seda tervikuna, ning hoiab sel moel väärtuslikku kettaruumi kokku.</para
> </step
> <step
> <para
>Korda kirjeldatud samme iga rakenduse puhul, mida soovid käivitada koos &kde;ga. Pea meeles, et &kde; enda rakendusi pole vaja lisada: need tasub vaid väljalogimisel lahti jätta ning kui sa järgmisel korral sisse logid, avanevad, nagu poleks sa vahepeal ära käinudki.</para
> </step
> <step
> <para
>Käivita &kde; uuesti kontrollimaks, kas ja kuidas autostart tegelikult toimib.</para
> </step
> </procedure>

<para
>Rakendused peaksid käivituma automaatselt, kui &kde; taas käivitub. Kui soovid käivitada midagi erilist (&nt; konkreetse veebilehekülje), siis loe lõiku <link linkend="using-templates"
>Mallide kasutamine</link
>. Seal kirjeldatud võtted toimivad iga kataloogi puhul, nii et neid võib südamerahuga rakendada ka kataloogi <filename
>Austostart</filename
> puhul.</para>

</sect1>

<sect1 id="adding-programs">
<title
>Rakenduste ja kiirviitade ikoonide lisamine &kmenu;sse ning paneelile</title>


<para
>&kde; &kmenu; ja &kicker; ei pea sugugi selliseks jääma, nagu nad nägid välja vahetult pärast &kde; paigaldamist. &kde; paneel on väga hästi laiendatav ja kohandatav, mida saab teha kahel moel, nimelt lisades uusi rakendusi või kiiriviitade ikoone.</para>

<sect2 id="menu-items-add">
<title
>Menüükirjete lisamine</title>

<para
>&kde; pakub kohe pärast paigaldamist menüüs päris palju rakendusi. Sõltuvalt operatsioonisüsteemist ja distributsioonist võib nende hulka kuuluda ka mitte-&kde; rakendusi. Kuid &kde;l on ka omaette rakendus, mis võimaldab kõvakettalt muid rakendusi otsida ja neid menüüsse lisada. Nägemaks, kuidas see käib, vajuta <keycombo action="simul"
>&Alt;<keycap
>F2</keycap
></keycombo
> ning kirjuta <userinput
>kappfinder</userinput
>.</para>

<para
>&kappfinder; on päris nutikas, aga ka tema ei leia üles kõiki rakendusi, mis olemas võivad olla. Samuti ei pruugi sa soovida, et kõik need rakendused menüüsse asetatakas, ja tahad sinna lisada näiteks vaid ühe lisarakenduse.</para>

<para
>Oma lemmikrakenduse lisamiseks &kde; menüüsse võib kasutada rakendust <application
>KDE menüüredaktor</application
>. Selle käivitamiseks vali &kmenu;st <menuchoice
><guimenuitem
>Süsteem</guimenuitem
><guimenuitem
>Menüüredaktor</guimenuitem
></menuchoice
>.</para>

<para
>Avaneb aken, mis näitab vasakul pool olemasolevat &kmenu;d ning parema pool tühja menüükirjedialoogi.</para>

<para
>Oletame, et soovid lisada rakenduse <application
>Gimp</application
> alammenüüsse <guisubmenu
>Graafika</guisubmenu
>. Kui sul on juba seal kirje <guimenuitem
>Gimp</guimenuitem
> ja sa ei soovi neid topelt, võid järgida siintoodud juhiseid, kui jätta lõpus vajutada nupule <guibutton
>Rakenda</guibutton
>.</para>

<procedure
> <step
><para
>Liigu vasakul puus kirjeni <guisubmenu
>Graafika</guisubmenu
>.</para
></step
> <step
> <para
>Klõpsa sellel korra hiire <mousebutton
>vasaku</mousebutton
> nupuga, et see avaneks.</para
> </step
> <step
> <para
>Klõpsa tööriistaribal ikooni <guiicon
>Uus element</guiicon
> või vali menüüst <menuchoice
><guimenu
>Fail</guimenu
><guimenuitem
>Uus element...</guimenuitem
></menuchoice
>.</para
> </step
> <step
> <para
>Ilmuvasse dialoogikasti kirjuta nimi, mille all soovid uut menüükirjet näha. Antud näite puhul sobib selleks <userinput
>Gimp</userinput
>.</para
><para
>Seejärel vajuta dialoogis nuppu <guibutton
>Olgu</guibutton
>.</para
> </step
> <step
> <para
>Klõpsa uues menüükirjel <guimenuitem
>Gimp</guimenuitem
>, mis tekkis nüüd alammenüüsse <guisubmenu
>Graafika</guisubmenu
>. Vasakul nähtav menüükirjedialoog on nüüd endiselt tühi, ainult et sinna on ilmunud sinu antud nimetus.</para
> </step
> <step
> <para
>Täida vajadusel lahter <guilabel
>Kommentaar</guilabel
>. Näiteks võid sinna kirjutada <userinput
>Pildiredaktor</userinput
>. Sisestatud teksti näidatakse menüüs liikudes vihjemullina.</para
> </step
> <step
> <para
>Kirjuta lahtrisse <guilabel
>Käsk</guilabel
> käsk, millega käivitaksid sama rakenduse käsurealt. Antud näite puhul on see <command
>gimp</command
>. Lisada võib ka soovikohased parameetrid, näiteks võib panna selle menüükirje avama alati konkreetset dokumenti või pilti. Seda, milliseid parameetreid on võimalik kasutada, kontrolli rakenduse dokumentatsioonist.</para
> </step
> <step
> <para
>Kui soovid, et rakendus töötaks mingis kindlas kataloogis (näiteks <application
>Gimp </application
> võiks alustada kataloogis, kus saab kohe kasutada käsku <guilabel
>Ava pilt...</guilabel
>), sisesta selle kataloogi asukoht lahtrisse <guilabel
>Töökataloog</guilabel
>. See on lisavõimalus.</para
> </step
> <step
> <para
>Kui soovid muuta vaikimisi määratud <quote
>tundmatu</quote
> rakenduse ikooni, klõpsa dialoogi paremal pool <guiicon
>ikoonile</guiicon
>, mis avab tavapärase &kde; ikoonivalija.</para
> </step
> <step
> <para
>Mõned rakendused nõuavad <guilabel
>käivitamist terminalis</guilabel
> (näiteks <application
>Pine</application
>). Sellisel juhul märgi ära vastav kastike.</para
> </step
> <step
> <para
>Kui soovid rakendust käivitada teise kasutajanimega, siis tuleb märkida öra <guilabel
>Käivita teise kasutajana</guilabel
> ning kirjutada tekstikasti sobiv nimi.</para
> </step
> <step
> <para
>Kui oled nüüd uue menüükirjega rahul, vajuta nuppu <guibutton
>Rakenda</guibutton
>. Kui aga soovid uuesti alustada, vajuta <guibutton
>Algväärtused</guibutton
>.</para
> </step
> </procedure>

<para
>Ja ongi kõik &mdash; sul on nüüd menüüs uus kirje.</para>

</sect2>

<sect2 id="icons-add">
<title
>Kiirviitade ikoonid</title>

<para
>Kuigi &kde; on märksa mugavam kui tavaline keskpärane &UNIX; aknahaldur, igatseb kindlasti igaüks, et rakendusi saaks käivitada vaid ühe liigutusega. Hiljem õpime looma viitu ja faile otse töölauale, kuid sellel on ka mõned puudused: vahel on kogu töölaud hõivatud rakenduste akendest ning töölaual paiknevate ikoonideni pole võimalik jõuda teisiti, kui neid katvaid aknaid sulgedes. Enamkasutatud rakenduste tarbeks võib seda muret aga leevendada ning töökiirust tõsta, kui luua &kde; paneelile kiiriviitade ikoonid.</para>

<para
>&kicker;i paneelile kiirviida loomiseks on mitu võimalust: lohistamise või menüü abil. </para>

<procedure
> <title
>Kiirviida lisamine menüü abil</title
> <step
><para
>Klõpsa &kicon;il ja vali <menuchoice
><guisubmenu
>Paneelimenüü</guisubmenu
><guisubmenu
>Lisa</guisubmenu
><guimenuitem
>Rakendus</guimenuitem
> </menuchoice
>.</para
></step
> <step
><para
>Siin näed taas &kmenu; põhipuud. Lehitse menüüsid, et leida kirje, mille kiirviita soovid luua (näiteks <guimenuitem
>Kodukataloog</guimenuitem
> või &konqueror;). Kui oled sobiva leidnud, klõpsa sellel.</para
> </step
> </procedure>

<para
>Paneelile ilmub uus ikoon. Klõpsa sellel ja rakendus käivitubki.</para>

<para
>Kiirviida ikooni lisamine on veel lihtsal lohistamise abil - haara vaid mõnest ikoonist töölaual või &konqueror;i aknas ja vea see paneeli tühjale osale.</para>

<para
>Mingit element paneelile lohistades võib vastavalt elemendi tüübile juhtuda erinevaid asju:</para>

<variablelist
> <varlistentry
> <term
>Kui lohistad kataloogi...</term
> <listitem
><para
>Ilmub menüü, mis võimaldab valida, kas <guimenuitem
>Lisada failihalduri URLina</guimenuitem
> või <guimenuitem
>Lisada kiirlehitsejana</guimenuitem
>. Esimene valik tekitab ikooni, mis avab &konqueror;i akna vastavas kataloogis, teine avab sama kataloogi paneeli hüpikmenüüna.</para
></listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Kui lohistad kiirviida töölaualt...</term
> <listitem
><para
>Kopeeritakse see paneelile.</para
></listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Kui lohistad dokumendi...</term
> <listitem
><para
>Luuakse paneelile dokumendi viit, dokument ise jääb oma senisesse asupaika. Ikoonil klõpsamine avab dokumendi selle vaikerakenduses.</para
></listitem
> </varlistentry
> </variablelist>

<para
>Kui soovid ikooni liigutada, klõpsa sellel hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga ning vali <guimenuitem
>Liiguta</guimenuitem
>. Vii ikoon kohta, kus soovid seda näha, ning vajuta hiire <mousebutton
>vasakule</mousebutton
> nupule. Kui soovid ikooni eemaldada, klõpsa sellel hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga ja vali <guimenuitem
>Eemalda</guimenuitem
>. Ikooni saab liigutada ka nii, et klõpsad sellel hiire <mousebutton
>keskmise</mousebutton
> nupuga ja lohistad uude kohta.</para>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="creating-new-files-on-your-desktop">
<title
>Uute failide loomine töölauale</title>

<para
>Töölaud kujutab endast hiilgavat kohta, kus tööd teha. Iga kord, kui käivitad &kde; võid seal näha faile, katalooge ja &URL;e, mida sa sagedamini kasutad.</para>

<para
>Failide loomiseks töölauale ja nende redigeerimiseks on kaks võimalust. Iga rakenduse puhul võid salvestades anda käsu salvestada tehtu oma kodukataloogi alamkataloogi Desktop. Näiteks minu kodukataloog on <filename class="directory"
>/home/stupiddog</filename
> ja vastavalt töölauakataloog <filename class="directory"
>/home/stupiddog/Deskto</filename
>. Kõik, mida sa sellesse kataloogi salvestad, ilmub ka töölauale.</para>

<para
>Kui soovid liigutada olemasolevat faili töölauale, on seda kõige parem teha &konqueror;i abil. Ava failihalduri aken ning lohista vajalikud failid töölauale. Võid valida kopeerimise, kui soovid hoida igapäevaasju töölaual, või ka luua sümbolviidad tegelikele failidele. Kui muudad midagi viitefailis, toimub muutus ka originaalis. Täpsemalt selle kohta, kuidas kasutada lohistamist ja failihaldurit, vaata peatükki <link linkend="moving-files-with-drag-and-drop"
>Failide liigutamine lohistamise abil</link
>.</para>

</sect1>

<sect1 id="using-templates">
<title
>Viitade tekitamine töölauale</title>

<para
>Failide asetamine töölauale võib lühendada teekonda, mida sul on vaja astuda. Kuid mõnikord oleks ehk parem, kui võiksid käivitada näiteks &kedit;i nii, et see avaneks failiga, mida soovid redigeerida. Kindlasti oled tundnud tüdimust, kui pead lõputult lehitsema järjehoidjate nimekirja, et leida sealt see, mida soovid tihti külastada? Kas poleks tore, kui kõik, mida on vaja sellele saidile jõudmiseks, tehtaks automaatselt pärast vaid üht sinupoolset hiireklõpsu ikoonil?</para>

<sect2 id="using-mimetype">
<title
>Mallide kasutamine</title>

<para
>Mallid pakuvad hea võimaluse ülalkirjeldatut tegelikus elus rakendada. Malle saab kasutada ka kindla faililaiendi seostamiseks kindla rakendusega. Kui teha topeltklõps teatud laiendiga lõppeval failil, avaneb see automaatselt rakenduses, mis on laiendiga seotud. Ehk teisisõnu -&mdash; <emphasis
>mallid</emphasis
> aitavad sul &kde;st viimast võtta.</para>

<para
>Näide: Soovid luua töölauale ikooni &kde; veebilehekülje avamiseks.</para>

<procedure
> <step
><para
>Klõpsa hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga töölaua tühjal osal.</para
></step
> <step
><para
>Vali <menuchoice
><guisubmenu
>Loo uus</guisubmenu
><guimenuitem
>Viit asukohale (URL)</guimenuitem
></menuchoice
>.</para
></step
> <step
><para
>Ilmub dialoogikast, kuhu saad kirjutada aadressi, millele viit peaks viitama.</para
></step
> <step
><para
>Töölauale luuakse uus ikoon.</para
></step
> </procedure>

<para
>Uut internetiviita võib oma soovi kohaselt muuta nagu iga muudki kiirviida ikooni. Klõpsa hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga ikoonil ja vali <guimenuitem
>Omadused</guimenuitem
> ning võid muuta nii ikooni kui ka kiirviida nime.</para>

</sect2>
<sect2>

<title
>&MIME; tüüpide kasutamine</title>

<para
>&MIME; tüübid on väga võimsad vahendid. Neid kasutades võid hõlpsasti kohandada oma süsteemi, et teatud tüüpi failil klõpsates käivituks rakendus, millega see failitüüp on seostatud. Näiteks võib määrata, et kõik <literal role="extension"
>.mod</literal
>-failid avataks &noatun;iga, <literal role="extension"
>.html</literal
>-failid &konqueror;is ja <filename
>core</filename
>-fail &khexedit;iga.</para>

<warning>
<para
>Kuigi &MIME; tüübid on väga võimsad vahendid, kujutab nende kasutamine teatud ohtu. &MIME; tüüpide muutmine administraatorina võib &kde;le kahju tekitada ja isegi nii rängalt, et seda pole võimalik enam käivitada! Siinse näite puhul lood <emphasis
>isikliku</emphasis
> &MIME; stiili, mis kehtib ainult sinu puhul. Teisi kasutajaid mõjutab see alles siis, kui oled selle kopeerinud või liigutanud kataloogi <filename class="directory"
>$<envar
>KDEDIR</envar
>/share/mimelnk</filename
>.</para>
</warning>

<para
>Teatud failitüübi sidumiseks kindla rakendusega:</para>

<procedure
> <step
><para
>Kontrolli, et rakendus, millega soovid antud failitüüpi käivitada, oleks olemas &kmenu;s.</para
></step
> <step
><para
>Otsi &konqueror;is üles või loo fail laiendiga, mida soovid seostada.</para
></step
> <step
><para
>Klõpsa hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga failil ja vali <guimenuitem
>Redigeeri failitüüpi</guimenuitem
> või &konqueror;i menüüst <menuchoice
><guimenu
>Redigeerimine</guimenu
><guimenuitem
>Redigeeri failitüüpi</guimenuitem
></menuchoice
>.</para
></step
> <step
><para
>Lisa rakendusele failimaskid, klõpsates nuppu <guibutton
>Lisa</guibutton
> ning kirjuta soovitud failimuster. Pea meeles, et &UNIX; on tõstutundlik, mistõttu võib olla vajalik lisada ka variandid, näiteks võib olla tulus lisaks laiendile <userinput
>*.mp3</userinput
> määrata ka laiend <userinput
>*.MP3</userinput
>. Lisa nii palju maske, kui vajalikuks pead.</para
></step
> <step
><para
>Lisa oma soovil kirjeldus, see ei ole kohustuslik.</para
></step
> <step
><para
>Sektsioonis <guilabel
>Rakenduste järjekord</guilabel
> vajuta nuppu <guibutton
>Lisa</guibutton
>. Avaneb miniatuurne &kmenu; koopia, kus võid valida rakenduse, millega soovid antud failitüüpi avada.</para
></step
> <step
><para
>Vahel võib sul tekkida soov avada fail mõne muu rakendusega. Näiteks võib olla mõttekas kasutada &kate;te tekstifailide avamiseks, kui soovid neid redigeerida, kuid &kedit;it, kui soovid neile vaid kiire pilgu peale heita. Rakendusi võib eelkirjeldatud moel lisada, kui palju süda soovib, ning eelistusjärjekorda saab muuta nuppudega <guibutton
>Liiguta üles</guibutton
> ja <guibutton
>Liiguta alla</guibutton
>.</para
></step
> <step
><para
>Kui oled tehtuga rahul, klõpsa nuppu <guibutton
>Rakenda</guibutton
>, mis salvestab muudatused ilma dialoogi sulgemata. See annab võimaluse &konqueror;i aknas kontrollida, kas failiseosed on ikka korrektsed. Kui soovid muudatused salvestada ja dialoogikasti sulgeda, vajuta <guibutton
>Olgu</guibutton
>, või <guibutton
>Loobu</guibutton
>, kui oled vahepeal ümber mõelnud ja soovid muudatusteta lihtsalt dialoogikasti sulgeda.</para
></step
> </procedure>
  
<para
>Aga kontrolli kindlasti omaloodud seoseid, avades kataloogi, mis sisaldab valitud failitüüpe. Klõpsa failil ja kui kõik on õigesti, peaks määratud rakendus käivituma.</para>

<note
> <para
> &MIME; tüübid kirjeldavad failide sisu. Selleks saab kasutada faililaiendeid, kuid sa peaksid teadma, et &UNIX; süsteemidel ei ole faililaienditel tihtipeale erilist seost faili sisuga. Mõnikord võib see aga olla vägagi tähtis - näiteks mõningad käsu <command
>gunzip</command
> funktsioonid ei toimi failide puhul, mille laiend ei ole <literal role="extension"
>.gz</literal
>. </para
> <para
> &MIME; tüübid kasutavad mõistagi failinime, kuid see ei pea tingimata olema laiend - sa võid määrata mustrisse suvalise osa failinimest. Kui näiteks soovid avada kõiki teatud kindla kliendiga seotud faile &kate;s ning sa nimetad neid faile reeglina kliendinimega, et nad &konqueror;i aknas ilusasti üheskoos paistaksid, võid määrata failinime mustriks näiteks <literal
>^<replaceable
>kliendinimi</replaceable
>*</literal
>. Nii käivituvad &kate;s kõik failid, millel on alguses <replaceable
>kliendinimi</replaceable
> (märk <literal
>^</literal
> tähendab <quote
>algab...</quote
>), vaatamata sellele, milline on ülejäänud osa failinimest. </para
> </note>
</sect2>

</sect1>

<sect1 id="using-the-trashcan">
<title
>Prügikasti kasutamine</title>

<para
>Tavalistes oludes tähendab faili kustutamine &UNIX;is midagi, mida ei saa enam muuta. Kuid &kde; puhul võid valida võimaluse <guimenuitem
>Liiguta prügikasti</guimenuitem
>, mitte aga <guimenuitem
>Kustuta</guimenuitem
>. See liigutab faili kataloogi <filename class="directory"
>Prügikast</filename
>, mida sa vaikimisi näed ka töölaual. Kataloogist <filename class="directory"
>Prügikast</filename
> võid alati kustutatud faile taastada. Aeg-ajalt oleks siiski kasulik prügikasti ka tühjendada (hiire parema nupuga klõps ning vali <guimenuitem
>Tühjenda prügikast</guimenuitem
>), sest muidu võib sul kettal ruumi väheseks jääda - prügikastis olevad failid vajavad seda samuti. Kuid pane tähele, et kui oled kataloogi <filename
>Prügikast</filename
> tühjendanud, siis on kustutatud failid tõesti lõplikult hävitatud.</para>

</sect1>
</chapter>

