<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.1.2-Based Variant V1.1//EN" 
"dtd/kdex.dtd" [
  <!ENTITY kappname "&kde; Quick Start Guide">
  <!ENTITY package "kdebase">
  <!ENTITY % addindex "IGNORE">
  <!ENTITY % Estonian  "INCLUDE" 
> <!-- change language only here -->
]>

<book lang="&language;">
<bookinfo>
	
<title
>Kiire sissejuhatus &kde;sse</title>

<authorgroup>

<author
> <surname
>KDE meeskond</surname
> </author>
<othercredit role="translator"
><firstname
>Marek</firstname
><surname
>Laane</surname
><affiliation
><address
><email
>bald@online.ee</email
></address
></affiliation
><contrib
>Tõlge eesti keelde</contrib
></othercredit>
</authorgroup>

<date
>2002-01-18</date>
<releaseinfo
>3.00.00</releaseinfo>

<copyright>
<year
>1999</year
><year
>2000</year
><year
>2001</year
><year
>2002</year>
<holder
>KDE meeskond</holder>
</copyright>

<legalnotice
>&FDLNotice;</legalnotice>

<abstract>
<para
>Sissejuhatus K Töölaua Keskkonda</para>
<para
>Kiire sissejuhatus &kde;sse</para
></abstract>

<keywordset>
<keyword
>KDE</keyword>
<keyword
>kiire sissejuhatus</keyword>
<keyword
>sissejuhatus</keyword>
</keywordset>
</bookinfo>

<chapter id="introduction">
<title
>Sissejuhatus</title>

<para
> See dokument annab kiirülevaate K Töölaua Keskkonnast ja tutvustab sulle &kde; põhilisi omadusi. </para>

<para
> Järgnevad juhised ei pretendeeri kaugeltki K Töölaua kõigi külgede ega ega isegi suurema osa katmisele. Siin kirjeldatakse vaid mõningaid põhilisi võtteid mõne kõige levinuma tegevuse sooritamiseks. </para>

<para
> Me oletame, et sa oled juba tuttav vähemalt ühe graafilise kasutajaliidesega, näiteks <trademark
>CDE</trademark
>, <trademark
>Geos</trademark
>, <trademark
>GEM</trademark
>, &NeXTSTEP;, &Mac;, <trademark
>OS/2</trademark
> või &Microsoft; &Windows;. Seepärast ei hakka me seletama näiteks hiire või klaviatuuri kasutamise põhitõdesid, vaid keskendume loodetavasti huvitavamatele asjadele. </para>

</chapter>

<chapter id="an-overview-of-kde">
<title
>&kde; ülevaade</title>

<para
> See peatükk on mõeldud neile kasutajatele, kes eelistavad asju tundma õppida ise uurides ning soovivad alustuseks vaid lühikest tutvustust. Järgmistes peatükkides tutvustatakse töökeskkonda põhjalikumalt, pakkudes mitmeid tulusaid vihjeid ja kiiremini tegutsemise võimalusi. Kui sa aga kibeled juba alustama, lõpeta lugemine, vaata &kde;s veidi ringi ja kui vaja, tule tagasi ning uuri vajalikku peatükki. </para>

<note
> <para
> &kde; pakub äärmiselt kohandamisvõimelist töölauakeskkonnda. Siinkirjeldatu eeldab, et sa kasutab vaikeväärtusi ega ole neid veel muutnud. </para
> </note>

<sect1 id="the-kde-desktop">
<title
>&kde; töölaud</title>

<para
>Tüüpiline &kde; töölaud koosneb mitmest osast:</para>

<itemizedlist
> <listitem
> <para
><interface
>Paneel</interface
> ekraani allosas, kust saab käivitada rakendusi ja vahetada töölaudu. Lisaks muule on seal ka &kmenu;, suur &kicon;, millele klõpsates näeb rakenduste menüüd. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> <interface
>Tegumiriba</interface
>, mis vaikimisi on põimitud paneeliga ja mida saab kasutada avatud rakenduste vahel liikumiseks ning nende haldamiseks. Klõps tegumireal näha oleval rakendusenimel aktiveerib selle. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> <interface
>Töölaud</interface
> ise, kuhu saab paigutada sagedamini kasutatavaid faile ja katalooge. &kde; pakub võimalust kasutada mitut töölauda, mis võivad omavahel tunduvalt erineda. Töölaudade vahel liikumiseks klõpsa paneelil asuvatele numbritega nuppudele. </para
> </listitem
> </itemizedlist>

</sect1>

<sect1 id="ready-set-go">
<title
>Valmis... Läks!</title>

<para
>Nüüd siis mõned kiirvihjed, kuidas tööd alustada ja seda teha.</para>

<itemizedlist
> <listitem
> <para
> Rakenduse käivitamiseks klõpsa paneelil &kicon; nupul (see kannab nimetust <link linkend="starter"
>&kmenu;</link
>) ja vali menüüst vajalik nimetus. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Klõps paneelil asuval ikoonil, mis näeb välja nagu maja, viib sind &kde; failihaldusvahendi &konqueror;i vahendusel sinu kodukataloog. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Kui tahad kasutada &UNIX; käsurida, vali <menuchoice
><guimenu
>K menüü</guimenu
> <guisubmenu
>Süsteem</guisubmenu
> <guimenuitem
>Terminal</guimenuitem
></menuchoice
> või vajuta klahvikombinatsiooni <keycombo action="simul"
>&Alt;<keycap
>F2</keycap
></keycombo
>, mis avab ühe käsu sisestamiseks minikäsureadialoogi. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> &kde; seadistamiseks vali &kmenu;s <guiicon
>KDE juhtimiskeskus</guiicon
>. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Kui soovid klaviatuuri abil rakenduste vahel liikuda, vajuta <keycombo action="simul"
>&Alt;<keycap
>Tab</keycap
></keycombo
>, kui aga soovid liikuda töölaudade vahel, siis <keycombo action="simul"
>&Ctrl;<keycap
>Tab</keycap
></keycombo
>. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> &RMB; abil pääsed ligi paneeli, töölaua ja enamiku &kde; rakenduste sisumenüüle. </para
> </listitem
> </itemizedlist>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="launching-applications">
<title
>Rakenduste käivitamine</title>

<sect1 id="starter">
<title
>&kmenu; ja paneeli abil</title>

<para
> Ekraani allosast leiad töölaua paneeli, mis kannab nimetust &kicker;. Seda saab kasutada rakenduste käivitamiseks. Selleks klõpsa vasakul asuvale suurele ikoonile &kicon;. </para>

<para
> See nupp kannab nimetust &kmenu;. Selle ülaosas on väike nool, mis märgib, et klõpsates ilmub hüpikmenüü. Klõpsa siis! Hüpikmenüü võimaldab hõlpsasti ligi pääseda kõigile arvutisse paigaldatud &kde; rakendustele. </para>

<sect2>
<title
>&kicker;i kohandamine</title>

<para
> Kui kasutad mõnda rakendust või töövahendit väga tihti, soovid kindlasti sellele võimalikult kiiresti ja lihtsalt ligi pääseda. Sellisel juhul võid lisada üheainsa rakenduse või ka terve &kmenu; alammenüü paneelile spetsiaalse kiirkäivitusnupuna. Kui soovid näiteks kasutada rakendust &kfind; kiiresti ja hõlpsalt, vali lihtsalt <menuchoice
><guimenu
>K menüü</guimenu
> <guisubmenu
>Paneeli menüü</guisubmenu
> <guisubmenu
>Lisa</guisubmenu
> <guisubmenu
>Nupp</guisubmenu
> <guimenuitem
>Otsi faile</guimenuitem
></menuchoice
> (see tähendab, et esmalt klõpsad sa &kmenu;l ja valid sealt <guisubmenu
>Paneeli menüü</guisubmenu
>, mille juures väike paremale osutav nool näitab, et avaneb veel üks hüpikmenüü. Tolles menüüs vali <guisubmenu
>Lisa</guisubmenu
>, seejärel <guisubmenu
>Nupp</guisubmenu
> ja viimases alammenüüs <guimenuitem
> Otsi faile</guimenuitem
>). </para>
	
<para
> Sel moel võid lisada kas või kogu menüü või siis ühe &kicon; nupu alammenüüdest. Kui sul on näiteks paigaldatud &koffice; ja sa soovid kiiresti ligi pääseda kõigile &koffice;'i rakendustele ilma &kmenu;s pikemalt seiklemata, siis klõpsa rakenduse valimise asemel valikul <guimenuitem
>Lisa see menüü</guimenuitem
>. Nüüd on sul võimalik ligi pääseda korraga kõigile &koffice;'i rakendustele ega pea nägema paneelil iga rakenduse eraldi ikooni. </para>

<note
> <para
> Kõiki paneeli elemente saab liigutada, valides kontekstimenüüst käsu <guimenuitem
>Liiguta</guimenuitem
>. Selleks tee klõps hiire <mousebutton
>kolmanda</mousebutton
> nupuga (hiire <mousebutton
>kolmas</mousebutton
> nupp on tavaliselt <mousebutton
>parem</mousebutton
> nupp, aga kui sa oled oma hiire teisiti seadistanud -- olles näiteks vasakukäeline --, võib see ka olla hiire <mousebutton
>vasak</mousebutton
> nupp). Ilmub hüpikmenüü, kus on ka valik <guimenuitem
>Liiguta</guimenuitem
>. Nüüd liiguta hiirt ja sa näed, kuidas ikoon küll paneelile jäädes järele tuleb. Kui oled jõudnud soovitud kohta, tee klõps hiire <mousebutton
>esimese</mousebutton
> nupuga (vaikimisi hiire <mousebutton
>vasak</mousebutton
> nupp). Nagu tähele panid, oli menüüs ka valik <guimenuitem
>Eemalda</guimenuitem
>, mida saab kasutada siis, kui oled täiesti tüdinenud mõne käivitusnupu nägemisest paneelil. </para
> </note>

</sect2>

<sect2>
<title
>Kontekstimenüü kasutamine</title>

<para
> Eelnevast jõuame ühe huvitava teemani: paljudes kohtades võid teha klõpsu hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga, et näha <interface
>kontekstimenüü</interface
>d, kus leidub hõlpsasti rakendatavaid valikuid. Seepärast tasub alati proovida hiire <mousebutton
>kolmandat</mousebutton
> nuppu millegi peal, millega sa ei oska midagi ette võtta. Isegi töölaua taustal on selline menüü olemas! </para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Paneeli muud omadused</title>

<para
> Paneelil on teisigi huvipakkuvaid võimalusi. Üks neist olla oluline, kui sul juhtub olema kesise lahutusvõimega monitor: nimelt <quote
>näita-peida</quote
> funktsioon, mida saab kasutada paneeli mõlemas otsas paiknevat väikest noolt klõpsates. </para>

<para
> Aga võib-olla ei soovi sa, et paneel täidaks kogu ekraanilaiuse. Sedagi saab imelihtsalt muuta! &HPN;ga klõps paneeli tühjal osal ning vali siis <menuchoice
><guimenu
>Paneel</guimenu
> <guisubmenu
>Seadistamine</guisubmenu
></menuchoice
>. Ilmuvas &kcontrol;i dialoogis võid valida paneelil <guilabel
>Üldine</guilabel
> võimaluse <guilabel
>Paneeli suurus</guilabel
> ning liugurit nihutades määrata paneeli vähem kui 100% laiust katma. </para>

<para
> Kui sul see dialoog juba nagunii lahti on, siis võid vabalt läbi proovida ka teised võimalused ning klõpsuga nupul <guibutton
>Rakenda</guibutton
> vaadata, mis juhtub. Kõike saab hõlpsasti tavaliseks tagasi muuta, kui klõpsata nupule <guibutton
>Vaikeväärtused</guibutton
>. </para>

<para
> Üldse, kui sa ei ole päris kindel, mida mingi nupp &kde;s teeb, siis liiguta hiir nupu peale ja oota mõni hetk: &kde; kasutab rakendustele sisseehitatud miniabi, mida nimetatakse <quote
>vihjeteks</quote
> ja mis püüavad mõne sõnaga ära öelda, mis on mis. </para>


</sect2>
</sect1>

<sect1 id="want-command-line-back">
<title
>Tahan oma käsurida tagasi!</title>

<para
> Rahu, ainult rahu -- midagi pole lahti! &kde; ei soovi sugugi sinult ära võtta armastatud (ja vahel ka väga tõhusat) käsurida. Sa võid faile liigutada töölaual, aga samahäti võid kasutada ka harjumuspäraseid &UNIX; käske. Tegelikult pakub &kde; sulle käsurea võimsust kõikjal, vahest isegi üllatavates kohtades. </para>

<para
> &kde; pakub väga suurte võimalustega käsureaakent, mis kannab nimetust &konsole;. Selle käivitamiseks vali <menuchoice
><guimenu
>K menüü</guimenu
> <guisubmenu
>Süsteem</guisubmenu
> <guimenuitem
>Terminal</guimenuitem
></menuchoice
>. See võib olla midagi, mida soovid näha ka paneelil ja õnnekombel ongi ta seal juba algusest peale olemas! </para>
  
<para
> Mõnikord võid soovida käsurealt ainult üht käsku anda. Sellisel juhul pole mõtet kasutada võimsat terminali. Kasuta klahvikombinatsiooni <keycombo
>&Alt;<keycap
>F2</keycap
></keycombo
> ning sinu ette ilmub väike käsurida, kuhu saab parajasti ühe korraliku käsu sisestada. See aken kaob küll käsu sisestamise järel, kuid täidab selle ometi. </para>

<para
> Kui see aken ilmub (me oleme andnud talle, muide, nimetuseks <application
>minicli</application
>) ehk minikäsurida) ja sa vajutad noolt <keycap
>Üles</keycap
>, võid sirvida kõiki käske, mida oled varem sisestanud. Lisaks sellele on <application
>minicli</application
>s võimalik sisestada &URL;, et &konqueror; seejärel soovitud asukoha avaks. </para>

<para
> Nii &konqueror; kui redaktor &kate; võivad ette manada terminaliakna, mis käitub just nagu &konsole;. &konqueror;is saab selle sisse lülitada menüüst <menuchoice
><guimenu
>Aken</guimenu
><guimenuitem
>Näita terminali</guimenuitem
></menuchoice
>. Seejärel ilmub &konqueror;i akna allossa põimituna terminal ja mis eriti lahe -- see järgib failihalduri vaates kõiki sinu liigutusi, muutes kataloogi vastavalt sinu tegevusele. &kate;s saab terminali sisse lülitada samuti menüüst <menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
> <guimenuitem
>Näita konsooli</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

<tip
> <para
> &UNIX; man-lehekülje vaatamiseks sisesta <application
>minicli</application
> aknasse <userinput
><command
>man:</command
><parameter
>käsk</parameter
></userinput
>, kus <parameter
>käsk</parameter
> on vastava &UNIX; käsu nimetus. </para
> </tip>

<tip
> <para
> Mingi sõna või sõnade otsimiseks Google'i otsimismootoris võid sisestada <userinput
><command
>gg:</command
><parameter
>sõna või sõnad</parameter
></userinput
>. Selliseid kiirkorraldusi on veel terve hulk ja sa võid neid ka ise lisada! Selleks uuri lähemalt &kcontrol;i paneeli <menuchoice
><guilabel
>Veebi lehitsemine</guilabel
> <guilabel
>Kiirkorraldused</guilabel
></menuchoice
>. </para
> </tip>

<para
> Ja lõpuks on alati võimalik armsat käsurida käe ja silma ulatuses hoida, kui lisada see &kicker;i paneelile! </para>

<para
> Selleks klõpsa &HPN;ga paneeli tühjal alal ja vali <menuchoice
><guimenu
>Paneel</guimenu
> <guisubmenu
>Lisa</guisubmenu
> <guisubmenu
>Aplett</guisubmenu
> <guimenuitem
>Rakenduste käivitaja</guimenuitem
></menuchoice
>. Nii on võimalik põimida minikäsurida otse paneelile ja ka seal on võimalik kasutada käskude mälu. </para>

<para
> Nii et kokkuvõttes võib öelda, et käsurida ei ole kunagi kaugel, kui sul peaks seda &kde;s vaja minema. </para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="working-with-windows">
<title
>Töö akendega</title>

<para
> Kui sa ei ole seda veel teinud, käivita rakendus <link linkend="starter"
>&kmenu;</link
> abil, näiteks <guimenuitem
>Otsi faile</guimenuitem
>. </para>

<sect1 id="window-what-now">
<title
>Aken! Mis see veel on?</title>

<para
> Tavaliselt eelistavad inimesed ju tööd teha akende <emphasis
>sees</emphasis
>, aga vahel võib tekkida tahtmine või vajaduski akende endaga midagi ette võtta. Siin järgneb põgus ülevaade kõige levinumatest akendega seotud funktsioonidest: </para>

<variablelist
> <varlistentry
> <term
>Akna liigutamine</term
> <listitem
> <para
> Haara hiirega akna tiitliribast või hoia all &Alt; klahvi ja liiguta aken sinna, kuhu vaid soovid. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Akna suuruse muutmine:</term
> <listitem
> <para
> Haara hiirega aknapiirdest või hoia all &Alt; klahvi ning &RMB;ga liiguta serva sinna, kuhu vaid soovid. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Akna maksimeerimine</term
> <listitem
> <para
> Klõpsa tiitliribal maksimeerimisnupul (vaikimisi sätetega on see ruut otse X-märgi kõrval) ning aken täidabki terve ekraani -- või kui ta juba täitis, siis taastub esialgne suurus. Klõps &HKN;gamaksimeerib akna püstisuunas ning &HPN;ga laiuti. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Akna minimeerimine</term
> <listitem
> <para
> Klõpsa tiitliribal minimeerimisnupul (maksimeerimisnupu kõrval) ning aken kaob tegumireale. Seal aknaikoonil klõpsates saab akna taastada. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
>Akende vahel liikumine</term
> <listitem
> <para
> Lisaks tavalisele hiireklõpsule ühelt aknalt teisele liikumiseks saab kasutada ka klahvikombinatsiooni <keycombo action="simul"
>&Alt;<keycap
>Tab</keycap
></keycombo
>. Edaspidi on seda lähemalt seletatud. </para
> </listitem
> </varlistentry
> </variablelist>

<sect2>
<title
>Tiitliriba nupud</title>

<para
> &kde; akende tiitliribal on mõned standardsed nupud, mis võimaldavad kiiresti sooritada mõningaid levinud operatsioone. Tavapärane nuppude asetus näeb välja selline: </para>

<itemizedlist
> <title
>Vasakul pool:</title
> <listitem
> <para
> Menüünupp. Tavaliselt kujutab see rakenduse miniikooni. Klõps sellel avab aknaoperatsioonide menüü. Kiirkorraldus: <keycombo action="simul"
>&Alt;<keycap
>F3</keycap
></keycombo
>. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Kleepumisnupp, mis näeb välja nagu rõhknael. Mis see siis veel on? Uuri edasi! </para
> </listitem
> </itemizedlist>

<itemizedlist
> <title
>Paremal pool:</title
> <listitem
> <para
> Minimeerimisnupp. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Maksimeerimisnupp. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Sulgemisnupp, mis sulgeb akna. Kiirklahv: <keycombo action="simul"
>&Alt;<keycap
>F4</keycap
></keycombo
>. </para
> </listitem
> </itemizedlist>

</sect2>

<sect2>
<title
>Akende vahel liikumine</title>

<para
> Nüüd, kus oled teada saanud, mida on võimalik akendega ette võtta, soovitame sul avada veel mõned aknad, sest me tahame rääkida erinevate akende vahel liikumisest. Et see on väga tavaline asi, pakub &kde; selleks mitu võimalust ja sul on võimalik valida just see, mis rohkem meeldib! </para>

<para
> Paljud aknasüsteemid nõuavad aknal klõpsu hiirega, et seda saaks kasutama hakata. See on ka &kde; vaikeviis, mille me oleme nimetanud <quote
>klõpsa fokuseerimiseks</quote
> poliitikaks. Kuid sul on võimalik seadistada töölauda ka nii, et akna aktiveerib hiirekursori viimine selle peale. Seda me nimetame <quote
>fookus järgib hiirt</quote
> poliitikaks. Kui otsustad viimase kasuks ja rakendad selle <link linkend="configure"
>&kde; juhtimiskeskuses</link
>, on alati aktiivne see aken, mille kohal asub hiir. Aken ei pea selle peale küll automaatselt esiplaanile ilmuma, kuid siiski on sul võimalik klõpsata selle tiitliribal või aknapiirdel või -- see on &kde; eriomadus -- kasutades kombinatsiooni &Alt; ja &HKN; tuua aken esile. </para>

<para
> Nüüd veel mõned meetodid akende vahel liikumiseks: </para>

<itemizedlist
> <listitem
> <para
> Vali aken <emphasis
>aknaloendi</emphasis
> menüüst. Selle avamiseks klõpsa &HKN;ga töölaua tühjal alal või paneelil asuval mitme aknaga ikoonil või paneeli tegumirea vasakul ääres paikneval ülespoole näitaval noolel. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Hoia all &Alt; klahvi ja vajuta kalhvile <keycap
>Tab</keycap
> akende läbikerimiseks. </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Kasuta tegumiriba (sellest lähemalt edaspidi). </para
> </listitem
> </itemizedlist>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="using-taskbar">
<title
>Tegumirea kasutamine</title>

<para
> <interface
>Tegumiriba</interface
> näitab rida väikseid ikoone, millest igaüks vastab töölaua aknale. &kde; vaikesätete kohaselt asub tegumiriba paneelil, kuid see võib ka asuda näiteks ekraani ülaosas. </para>

<para
> Tegumiriba on väga võimas vahend. Vaikeseadistuse järgi on aknad, kui sul on neid ühe rakenduse puhul avatud mitu, <quote
>grupeeritud</quote
>, nii et tegumireal on näha vaid üks ikoon rakenduse kohta.</para>

<para
>Klõps &HVN;ga tegumirea nupul toob esile antud rakenduse avatud akende loendi, kust sa võid valida endale sobiva. Valides ühe neist hiire <mousebutton
>vasaku</mousebutton
> nupuga toob valitud akna otsekohe esile. Klõps tegumirea elemendil hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga avab menüü, mis võimaldab sul opereerida kas kõigi ikooni all avatud akendega korraga või igaühega eraldi.</para>

<para
> Soovi korral võid tegumireal näha kõigi töölaudade kõiki aknaid, millisel töölaual nad siis ka ei asuks, või ka ainult selle töölaua ikoone, kus parajasti asud. Sa võid valida ka võimaluse ikoone mitte grupeerida, nii et igale avatud aknale vastaks tegumireal omaette ikoon. Kõike seda ja veel palju muud saad määra hiire parema nupu klõpsuga tegumirea sangal (väike mustriline riba vasakus servas) ning seejärel valides <guimenuitem
>Seadistamine</guimenuitem
>. </para>

<para
> Tegumirea ikoonid muudavad automaatselt suurust, et kõik rakendused sinna ikka ära mahuks. Kui muudad paneeli laiemaks, muutuvad ka ikoonid laiemaks ja sa näed neid paremini, kuid uute rakenduste avamise korral muudavad nad taas oma suurust. </para>

</sect1>

<sect1 id="using-v-desktops">
<title
>Virtuaaltöölaudade kasutamine</title>

<para
> Mida see <quote
>kleepumine</quote
> ikkagi tähendab? </para>

<para
> Võib ette tulla, et sul on aknaid rohkem lahti, kui jagub ruumi töölaulal. Sellisel juhul on sul kolm võimalust: </para>

<orderedlist
> <listitem
> <para
> Jätta kõik aknad lahti (segamini töölaud) </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Minimeerida need aknad, mida sa parajasti ei kasuta, ning vajaduse korral liikuda nende vahel <keycombo action="simul"
>&Alt;<keycap
>Tab</keycap
></keycombo
> abil (endiselt üsna suur segadik ja hulk vaeva!) </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Soovitatav: teha seda, mida teeb operatsioonisüsteem ise, kui tal ei jagu piisavalt füüsilist mälu,  see tähendab, kasutada virtuaalmälu, mis meie juhtumi korral tähendab virtuaalseid töölaudu. </para
> </listitem
> </orderedlist>

<para
> Kolmas võimalus on õige tee! &kde; tuleb edukalt toime mitme erineva töölauaga, igaühel oma aknad. Vaikeseadistus pakub välja neli töölauda. Nende vahel liikuda on ääretult lihtne, selleks tuleb vaid klõpsata vastaval töölauanupul paneelil. Ka klahvikombinatsioon <keycombo action="simul"
>&Ctrl;<keycap
>F1...F4</keycap
></keycombo
> viib sind otsekohe soovitud töölauale ning kombinatsiooniga <keycombo action="simul"
>&Ctrl;<keycap
>Tab</keycap
></keycombo
> saad samuti töölaudu vahetada. </para>

<para
> Virtuaalsed töölauad on kenad asjad. Aga mõnikord võib sul tekkida tahtmine, et mõni aken oleks olemas <emphasis
>igal</emphasis
> töölaual. Näiteks pisike jututoaaken, alarmkell või mis iganes. Sellisel juhul saab kasutada eespool mainitud <quote
>kleepumisnuppu</quote
>, mis asetab akna taustale, nii et see on näha igal virtuaalsel töölaual. </para
> 

<para
> Kleepumisnuppu saab kasutada ka akna liigutamiseks ühelt virtuaalselt töölaualt teisele: vajuta aknal kleepumismärki, mine teisele töölauale ja muuda seal vajutusega samale nupule ta mitteaktiivseks. Sama tulemuse saab ka siis, kui kasutada tegumireal asuva aknakirje kontekstimenüüd (valik <guimenuitem
>Töölauale</guimenuitem
>) või aknaoperatsioonide menüüs samanimelist valikut. </para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="managing-your-files">
<title
>Failide haldamine</title>

<para
> Graafilistel töölaudadel räägitakse tavaliselt kataloogidest, mis peegeldavad kõvakettal asuvaid (sõltuvalt kõnepruugist) katalooge või kaustu. Kataloogid sisaldavad faile ja teisi kaustu. K failihaldur, millele me oleme nimeks andnud &konqueror;, kasutab samuti mõistet kataloog, mis hõlbustab sul failide haldamist. </para>

<sect1 id="using-konqueror">
<title
>&konqueror;i kasutamine</title>

<para
> Kui sa käivitad esimest korda &kde;, ilmub paljude ikoonidega aken. See on &konqueror;i aken, mis näitab sinu kodukataloogis (ehk kohas, kus asuvad sinu isiklikud failid) paiknevaid faile. Kataloogi nimi on näidatud akna tööriistaribal. Kui sa sellist akent praegu ei näe, klõpsa paneelil ikoonil, mis näeb välja nagu maja. </para>

<para
> Faili või kataloogi avamiseks tee sellel klõps &HVN;ga. Sul on võimalik valida ka menüüst <menuchoice
><guimenu
>Aken</guimenu
><guimenuitem
>Näita külgriba</guimenuitem
></menuchoice
>, mis võimaldab kataloogihierarhias kiiremini liikuda. Aga kui tahad kohe kindlasse kataloogi minna, võid ka selle nime sisestada reale kohe tööriistariba all. </para>

<sect2>
<title
>Failide avamine</title>

<para
> &kde; pakub välja valiku rakendusi mitut tüüpi failide vaatamiseks ja redigeerimiseks ning kui sa klõpsad failil, mis sisaldab näiteks dokumenti või pilti, käivitab &konqueror; kohe vastava rakenduse. Kui ta ei tea, millist rakendust klõpsatud faili avamiseks kasutada, palub &konqueror; sul selle määrata ja kui sa oled seda teinud, on sul võimalik ka anda korraldus, et &konqueror; peaks valiku meeles ja avaks faili järgmisne kord just selle rakendusega. </para>

<note
> <para
> &konqueror; kasutab failide sidumises rakendustega <link linkend="mime"
>MIME tüüpe</link
>. </para
> </note
> 

</sect2>

<sect2>
<title
>Ikoonide lohistamine</title>

<para
> Faili kopeerimiseks või liigutamiseks lohista selle ikoon hiirega töölauale, &konqueror;i teise aknasse või kataloogiikoonile. Kui sa nupu lahti lased, palub &konqueror; sul ilmuvas menüüs valida, kas soovid faili kopeerida, liigutada või luua sellele viida. </para>

<note
> <para
> Pane tähele, et kui valid viida loomise kasuks, tekitab &kde; &UNIX; sümbolviida (mitte jäiga viida), mis tähendab, et kui sa orginaalfaili mujale liigutad või hävitad, viit enam ei toimi. </para
> </note>

<para
> Enamik &kde; rakendusi toetab lohistamisvõimalust: võid lohistada ikooni töötava rakenduse aknasse või ka veel mittetöötava rakenduse ikoonile, et see avaks soovitud faili. Proovi! </para>

</sect2>

<sect2>
<title
>Faili omaduste määramine</title>
 
<para
> Faili omaduste muutmiseks (näiteks nimi ja loabitid), tee klõps &HPN;ga ikoonil ja vali menüüst <guimenuitem
>Omadused</guimenuitem
>. </para>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="archives-and-networks">
<title
>Töö arhiivide ja võrguga</title>

<para
> Veel päris hiljuti läks vaja spetsiaalset tarkvara, et pääseda ligi internetis asuvatele failidele. Need ajad on nüüd möödas! </para>

<para
> &kde; toetab tehnoloogiat, mis kannab nimetust <quote
>võrguläbipaistvusega ligipääs</quote
> (inglise keeles Network Transparent Access, <acronym
>NTA</acronym
>), mis võimaldab tööd teha ka teisel pool maakera asuvate failidega sama hõlpsalt, nagu asuks need sinu kohalikul kõvakettal.</para>

<para
> Kui soovid näiteks pääseda ligi mõnel &FTP;-serveril asuvatele failidele, vali &konqueror;i menüüs <menuchoice
><guimenu
>Asukoht</guimenu
><guimenuitem
>Ava asukoht</guimenuitem
></menuchoice
> ja sisesta &FTP;-serveri <acronym
>URL</acronym
>. Faile saab serveri kaustadest ja kaustadesse lohistada sama lihtsalt, nagu asuksid nad sinu masina kõvakettal. Sa võid isegi avada &FTP;-serveril paiknevaid faile ilma neid kõvakettale kopeerimata (kui vaja, teeb selle sinu eest ära &kde;). </para>

<note
> <para
> Pane tähele, et &konqueror; kasutab anonüümset  ligipääsu &FTP;-le, mis võib piirata serveril asuvate failide kasutamisvõimalusi. Kui sul on serveril konto, võib lisada <acronym
>URL</acronym
>-ile oma kasutaja-<abbrev
>ID</abbrev
>, näiteks: <userinput
><command
>ftp://</command
><parameter
>kasutajatunnus</parameter
>@<parameter
>server</parameter
>/<parameter
>kataloog</parameter
></userinput
> </para
> <para
> &konqueror; küsib sinu käest parooli ja kui sisselogimine õnnestub, on sul oma serveril asuvatele failidele täielik ligipääs. </para
> </note>

<para
> Kui oled harjunud kasutama &Microsoft; &Windows; maailmas levinud rakendust <trademark
><application
>WinZip</application
></trademark
>, rõõmustab sind ilmselt teadmine, et ka &kde; suudab sisse vaadata tar-arhiividesse. &kde; käsitleb selliseid arhiive tavaliste kataloogidena ning sa võid nende see ringi vaadata, faile avada &etc;. Üldiselt peaks ligipääs failidele internetis ja arhiivides sarnanema igati failie kasutamisega kõvakettal, kui välja jätta mõningane viivitus, mis tekib võrgu kasutamisel ja arhiivide avamisel. </para>
</sect1>

<sect1 id="using-templates">
<title
>Mallide kasutamine ligipääsul rakendustele ja seadmetele</title>

<para
> &kde;s on väga lihtne luua ikoone paneelile või töölauale, mis võimaldavad sul kiiresti rakendustele ligi pääseda. Sama lihtne on luua ikone, mis võimaldavad ligipääsu mingitele muudele huvipakkuvatele asjadele. &kde;l on olemas järgmised kiirviitade mallid: </para>

<itemizedlist
> <listitem
> <para
> Rakendused </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Printerid </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Ühendatavad seadmed (&eg; flopiseadmed) </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Internetiressursid (&eg; <acronym
>WWW</acronym
>-dokumendid, &FTP;-kataloogid) </para
> </listitem
> <listitem
> <para
> Mõne &kde; &koffice;i rakenduse dokumendid. </para
> </listitem
> </itemizedlist>

<para
> Ükspuha millise neist võid lisada töölauale, tehes seal, kuhu soovid ikooni ilmumas näha, klõpsu &HPN;ga ja valides <guisubmenu
>Loo Uus</guisubmenu
> ning sealt juba elemendi, millele soovid viita luua. </para>

<para
> Peaaegu igal elemendil &kmenu;s, töölaual ja paneelil on oma vaste <literal role="extension"
>.desktop</literal
>-faili näol. <literal role="extension"
>.desktop</literal
>-fail määrab, millist ikooni näidata ning mida ta endast kujutab (rakendus, seade või <acronym
>URL</acronym
>). Sa võid lohistada paneelile iga <literal role="extension"
>.desktop</literal
>-faili, et luua kiirkäivitusnupp. </para>

<!-- 
<sect2>
<title
>Setting up printers</title>

<para>
You can create icons for your printers so that you can print a file by
dragging it to a printer icon. Here's how:
</para>

<procedure>
<step
><para
>Open the Templates folder located on the desktop. </para
></step>
<step
><para
>Drag the Program icon in the folder to the desktop. Choose
<guimenuitem
>Copy</guimenuitem
> from the menu that appears when you drop the
icon.</para
></step>
<step
><para
><mousebutton
>Right</mousebutton
> click the new icon, and choose
<guimenuitem
>Properties</guimenuitem
> from the context menu.</para
></step>
<step
><para
>On the <guilabel
>General</guilabel
> tab, change the name to
<filename
>Printer.kdelnk</filename
>.</para
></step>
<step
><para
>On the <guilabel
>Execute</guilabel
> tab, enter the following in the
first <guilabel
>Execute</guilabel
> field:</para>
<screen
><command
>lpr <option
>%f</option
></command
></screen>
<note
><para
>This example assumes that you print using the <command
>lpr</command>
command. If you use a different command, enter the one you
use.</para
></note
></step>
<step
><para
>Still in the <guilabel
>Execute</guilabel
> tab, click the icon that
looks like a <guiicon
>cog</guiicon
>, and select the <guiicon
>Printer</guiicon
> icon from the list that appears.</para
></step>
</procedure>

<para
>Now you should be able to drag a file to the Printer icon and have it
printed on your default printer.</para
> 
</sect2>

--> 

<sect2>
<title
>Seadmete ühendamine</title>

<para
> &UNIX; võimaldab ligipääsu lisaks esmasele <hardware
>kõvakettale</hardware
> ka teistele salvestusseadmetele protsessiga, mis kannab nimetust <emphasis
>ühendamine</emphasis
>. &kde; kasutab <literal role="extension"
>.desktop</literal
>-faile võimaldamaks sul hõlpsasti ühendada ja lahutada ning pääseda ligi failidele teisestel salvestusseadmetel, näiteks <hardware
>flopi</hardware
>kettad ja &cdrom;-seadmed. </para>

<para
> Näitena toome siin sammud ikooni loomiseks, mis võimaldab ligipääsu flopikettal asuvatele failidele: </para>

<note
> <para
> Paljd süsteemid nõuavad, et sa oleksid seadmete ühendamiseks ja lahutamiseks sisse logitud kui <systemitem class="username"
>administraator</systemitem
>. </para
> </note>

<procedure
> <step
> <para
>Klõpsa hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga töölaual ja vali <menuchoice
><guisubmenu
>Loo uus</guisubmenu
> <guimenuitem
>Flopiseade...</guimenuitem
></menuchoice
>. </para
> </step
> <step
> <para
> Ilmuva dialoogi paneelil <guilabel
>Üldine</guilabel
> anna ülal asuvas tekstikastis loodavale viidale meelepärane nimi. </para
> </step
> <step
> <para
> Paneelil <guilabel
>Seade</guilabel
> sisesta <filename class="devicefile"
>dev/fd0</filename
> (või kui sinu süsteemis kannab see muud nime, siis sobiv) kasti <guilabel
>Seade</guilabel
>. </para
> </step
> <step
> <para
> Võid lisada ka <guilabel
>ühenduspunkt</guilabel
>i. Selleks võib olla olemasolev tühi kataloog. Tavalisemad ühenduspunktid on <filename class="directory"
>/mnt/floppy</filename
> või <filename class="directory"
>/floppy</filename
>, aga sama hästi võib sinu flopi olla ühendatud näiteks punktis <filename class="directory"
>~/minuketas</filename
>. </para
> </step
> <step
> <para
> Klõpsa väljal <guilabel
>Lahutatud seadme ikoon</guilabel
> ja vali ilma rohelise noolekeseta flopiketta pilt. </para
> </step
> <step
> <para
> Kui oled nüüd oma valikutega rahul, klõpsa nupul <guibutton
>Olgu</guibutton
> ja viit ongi loodud! </para
> </step
> </procedure>

<para
> Aseta nüüd korralikult vormindatud flopi seadmesse ja klõpsa <guiicon
>flopi</guiicon
>ikoonil, misjärel &kde; ühendab seadme ja näitab sellel paiknevaid faile. Enne ketta eemaldamist seadmest, klõpsa &HPN;ga <guiicon
>flopi</guiicon
>ikoonil ning vali menüüst käsk <guimenuitem
>Lahuta</guimenuitem
>. </para>

</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="configure">
<title
>Töölaua seadistamine</title>

<para
> Kui sulle ei meeldi miskipärast töölaua välimus või selle mingid omadused, on sul üsna tõenäoliselt võimalik seda muuta. &kde; on äärmiselt paindlik ja seadistatav ning töölaua välimuses ja käitumises on peaaegu kõik muudetav. Erinevalt paljudest muudest &UNIX; töölauakeskkondadest ei ole selleks sugugi vaja ringi luusida saladuslikes seadistustefailides ja neid käsitsi redigeerida (kuigi soovi korral on ka see võimalik)! Selleks saab kasutada spetsiaalselt töölaua seadistamiseks mõeldud rakendust &kcontrol;. </para>

<sect1 id="using-kde-control">
<title
><application
>&kde; juhtimiskeskuse</application
> kasutamine</title>

<para
> Käivita &kcontrol; <link linkend="starter"
>&kmenu;</link
>st. Ilmub kahe paneeliga aken, mille vasakus paneelis paikneb moodulite loend. </para
>  

<para
> Ava moodul klõpsuga selle nimel. Seejärel ilmub alammoodulite loend. Klõps mõnel alammoodulil toob paremasse paneeli muudetavad seadistustevõimalused. </para>

<para
> Seadistuste muutmine on äärmiselt lihtne. Kui mõni asi jääb selgusetuks, on igal seadistustepaneelil varuks abinupp. Igal paneelil on nupud <guibutton
>Abi</guibutton
>, <guibutton
>Vaikeväärtused</guibutton
>, <guibutton
>Rakenda</guibutton
> ja <guibutton
>Algväärtused</guibutton
>, mille toime on järgmine: </para>

<variablelist
> <varlistentry
> <term
><guibutton
>Abi</guibutton
></term
> <listitem
> <para
> Näitab vasakus paneelis lühikest abiteksti, mis sisaldab ka viita vastavat moodulit pikemalt lahti seletavale käsiraamatule. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guibutton
>Vaikeväärtused</guibutton
></term
> <listitem
> <para
> Seab kõik antud mooduli valikud neile vaikeväärtustele, mis kehtisid &kde; paigaldamise ajal. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guibutton
>Rakenda</guibutton
></term
> <listitem
> <para
> Rakendab antud moodulis parajasti kehtivad või määratud seadistused. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guibutton
>Algväärtused</guibutton
></term
> <listitem
> <para
> Seab valikud olekusse, mis valitsesid mooduli avamise ajal. Kui sa jõudsid juba vajutada nuppu <guibutton
>Rakenda</guibutton
>, siis nüüd saad tagasi valikud, mis valitsesid enne seda, kui sa kasutasid nuppu <guibutton
> Rakenda</guibutton
>. </para
> </listitem
> </varlistentry
> </variablelist>

<note
> <para
> Kui tegid mingis seadistustepaneelis muudatusi ja suundud uude moodulisse ilma nupule <guibutton
>Olgu</guibutton
> või <guibutton
>Rakenda</guibutton
> vajutamata, küsib &kcontrol;, kas soovid enne uue mooduli juurde asumist muudatused rakendada. </para
> </note>

</sect1>

<sect1 id="configuration-modules">
<title
>Seadistusmoodulid</title>

<para
> Lühike ülevaade peamistest seadistusmoodulite kategooriatest: </para>

<variablelist
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Failivärgid</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Võimaldab valida, kuidas esitada ja näha kohaliku süsteemi sisu. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Informatsioon</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Sisaldab mooduleid, kus reeglina ei saa midagi muuta, vaid vaadata kasulikku infot oma arvuti kohta. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Välimus &amp; tunnetus</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Siit leiad moodulid, milles muudatuste tegemine on kõige paremini silmaga näha: värvid, stiilid, akende käitumine. Peaaegu kõike on võimalik muuta meelepäraseks ja seegi vähene, mida veel ei saa, on võimalik üsna peatses tulevikus. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Võrk</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Siin saad seadistada nii seda, kuidas sinu masin näeb välist maailma kui ka seda, kuidas muu maailm näeb sind. Lisaks muule saab siin määrata kesksed meiliidentiteedi tunnused, mida kasutavad paljud &kde; rakendused, mis päästab sind vaevast ühesugust infot pidevalt sisestada, seadistada SOCKS tulemüüri tugi, &Windows; maailmaga jagatava vara (<acronym
>SMB</acronym
>) omadused... ja veel palju-palju muud. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Välisseadmed</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Klaviatuuri ja hiire ja printerite seadistused. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Personaliseerimine</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Siin saab määrata asju, mis muudavad elu lihtsamaks -- alates puuetega inimestele vajalikest asjadest kuni lokaliseeringuni, et näiteks &kde; rakendused teaks, kuidas esitada numbreid ja kuupäevi. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Energiakontroll</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Kui sinu masin toetab <acronym
>APM</acronym
> energia säästmise omadusi või kui kasutad sülearvutit, saad siin üht-teist omatahtsi sättida. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Heli</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Helideemoni (&artsd;) ja muu heliga seotu seadistamine. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Süsteem</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Siin saad määrata mitmesuguseid süsteemi omadusi - kuidas käituvad rakendused &konsole; ja &kdm;, sättida trükkimist ja määrata kuupäeva ning kellaaega. Mõningaid võimalusi pole võimalik kasutada, kui sa ei ole sisse loginud <systemitem class="username"
>administraator</systemitem
>ina, kuid sellisel juhul annab &kcontrol; sellest teada. </para
> </listitem
> </varlistentry
> <varlistentry
> <term
><guilabel
>Veebivärgid</guilabel
></term
> <listitem
> <para
> Kuivõrd internet ja eriti veeb on tänapäeva arvutimaailma peaaegu lahutamatu osa, on üsna palju asju, mis võivad sulle tegevuses kasuks tulla. Suure osa neist leiad siit - alates laaditabelite kohandamisest kuni prokside ja puhverdamiseni. </para
> </listitem
> </varlistentry
> </variablelist>

<para
> Nüüd edasi! Uuri seadistamise suuri võimalusi ja avasta, kui paindlik on ikkagi &kde;. </para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="logging-out">
<title
>Väljalogimine</title>

<para
> Me loodame siiralt, et &kde; kasutamine pakub sulle nii suurt lõbu ja rõõmu, et sa ei soovigi kunagi välja logida. Aga kui sul see soov siiski tekkima peaks, vali <menuchoice
><guimenu
>K menüü</guimenu
> <guimenuitem
>Logi välja</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

<para
> Ka paneelil on väljalogimisnupp, mis sarnaneb veidi lülitile. Sama hästi võid aga väljalogimiseks kasutada klahvikombinatsiooni <keycombo action="simul"
>&Ctrl; &Alt;<keycap
>Delete</keycap
></keycombo
>. </para>

<sect1 id="session-management">
<title
>Seansihaldus</title>

<para
> Välja logides jätab &kde; meelde, millised rakendused olid avatud ja kus aknad asusid, nii et kui sa järgmine kord sisse logid, on need taas kõik avatud. Me oleme sellele omaduse andnud nimetuseks <emphasis
>seansihaldus</emphasis
>. &kde; rakendused taastavad end samas olekus, millises nad olid väljalogimise ajal. Näiteks &kate; jätab meelde, milliseid faile sa parajasti redigeerisid. </para>

<para
> &kde;-välised rakendused oma olekut väljalogimise ajal meelde ei jäta ning seepärast hoiatab &kde; sind ette, paludes kontrollida, et oled enne väljalogimist sellistes rakendustes salvestanud kõik olulised andmed. </para>

<para
> Seansihalduse paremaks mõistmiseks käivita &kedit; (<menuchoice
><guimenu
>K menüü</guimenu
><guisubmenu
>Rakendused</guisubmenu
><guimenuitem
>Redaktorid</guimenuitem
></menuchoice
>. Ava redigeerimiseks mingi tekst. Nüüd logi välja ja uuesti sisse. Sa näed, et &kate; ilmub ekraanile täpselt varasemas asendis täpselt õigel töölaual ning avatud on seesama dokument, mida sa enne väljalogimist redigeerisid. &kate; jätab meelde isegi need muudatused, mis jäid enne väljalogimist salvestama ning salvestab need, kui valid menüüs <guimenu
>Fail</guimenu
> käsu <guimenuitem
>Salvesta</guimenuitem
>. </para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="kde-an-exciting-journey">
<title
>&kde; -- vaimustav retk</title>

<para
> Me loodame, et see lühike retk K töölaua keskkonda pakkus sulle naudingut ja et sa suudad meie unikaalse töölauakeskkonna abil oma tegemistega kiiremini ja mugavamalt toime tulla. </para>

<para
> Soovime meenutada, et &kde; projekt ei ole äriline ettevõtmine, vaid kõikjal maailmas elavate vabatahtlike üritus. Me näeksime meelsasti ka sind ühinemas &kde; projektiga ja saamas unikaalse inimühenduse osaks. Kui oled programmeerija, võiksid kaaluda mõtet aidata &kde; rakendusi veel paremaks muuta või lisada lausa mõni uues rakendus omalt poolt. Kui oled kunstnik või kogenud graafik, võid luua ikoone, värvlahendusi, helisid ja logosid. Kui sulle meeldib aga kirjutada, siis võiks see ju ka olla dokumentatsioon &kde; projektile. </para>

<para
> Nagu näed, on abistamiseks hulk võimalusi. Me kutsume sind tõemeeli ühinema kogu maailmas asuva inimeste võrgustikuga, kelle siiras eesmärk on muuda &kde; maailma parimaks töölauakeskkonnaks. Kui soovid selle kohta rohkem infot, külasta internetis meie kodulehekülge <ulink url="http://www.kde.org"
>www.kde.org</ulink
>. </para>

<para
> <emphasis
>Tere tulemast vaimustavale retkele </emphasis
> </para>
<para
> <literal
>Sinu &kde; meeskond</literal
> </para>
</chapter>

<chapter id="advanced-topics">
<title
>Edasijõudnutele</title>

<sect1 id="mime">
<title
>&MIME; tüübid</title>

<para
> &kde; pakub terve valiku eelnevalt määratud &MIME; tüüpe, kuid sa võid lisada oma &MIME; tüüpe, valides &konqueror;i aknas <menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
> <guisubmenu
>Seadista</guisubmenu
> <guimenuitem
>Failide seosed</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

<para
> &kde; suudab &MIME; tüüpe käsitleda väga edukalt, on samas aga selles suhtes ka väga kohandatav. Ühelt poolt võid määrata kindla tegevuse, mis tuleb sooritada, kui klõpsad &konqueror;is failil. Vähemalt sama tulus on võimalus lisada arvukalt uusi tegevusi, mida saab kasutama, kui teha samal failil klõps &HPN;ga. </para>

<!-- Note: this is copied from the user-guide - eventually these two -->
<!-- docs will merge, so there's no point adding new text in both, but -->
<!-- for the moment they have a slightly different audience -->
<procedure
> <title
>Teatud failitüübi sidumiseks kindla rakendusega:</title
> <step
> <para
> Kontrolli, et rakendus, mida sa soovid antud failitüübiga käivitumas näha, leidub ka &kmenu;s. </para
> </step
> <step
> <para
>Otsi &konqueror;is vastava laiendiga fail, mida soovid rakendusega sidudad; kui selline puudub, loo see. </para
> </step
> <step
> <para
> Klõpsa hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga failil ja vali käsk <guimenuitem
>Redigeeri faili tüüpi</guimenuitem
> või &konqueror;i menüüribalt <menuchoice
><guimenu
>Redigeerimine</guimenu
><guimenuitem
>Redigeeri faili tüüpi</guimenuitem
></menuchoice
>. </para
> </step
> <step
> <para
> Lisa rakendusele failinime mustrid klõpsuga nupul <guibutton
>Lisa...</guibutton
> ning sovitud mustri sisestamisega. Pea meeles, et &UNIX; on tõsutundlik, mistõttu võib olla vajalik lisada ka variandid - näiteks lisaks <userinput
>*.mp3</userinput
>-le ka <userinput
>*-MP3</userinput
>. Sellisel moel võid lisada nii palju laiendeid, kui ise heaks pead. </para
> </step
> <step
> <para
> Lisa oma soovil kirjeldus, see ei ole kohustuslik. </para
> </step
> <step
> <para
>Sektsioonis <guilabel
>Rakenduste eelistamise järjekord</guilabel
> vajuta nuppu <guibutton
>Lisa...</guibutton
>. Ilmub miniatuurne &kmenu;, kust on võimalik valida rakendus, millega soovid näha antud tüüpi faile avatavat. </para
> </step
> <step
> <para
> Mõnikord võid soovida, et üht ja sama failitüüpi oleks võimalik avada erinevate rakendustega - näiteks kasutada &kate;t nende tekstifailide avamiseks, mida soovid redigeerida, aga lihtsalt pilgu peale heitmiseks on sinu lemmik hoopis &kedit;. Nagu eelmiseski sammus, võid ka siin lisada enam kui ühe rakenduse ning nende eelistusjärjekorda muuta nuppude <guibutton
>Liiguta üles</guibutton
> ja <guibutton
>Liiguta alla</guibutton
> abil. </para
> </step
> <step
> <para
> Kui oled oma valikutega rahul, klõpsa nuppu <guibutton
>Rakenda</guibutton
> määratu salvestamiseks ilma dialoogi sulgemata. See annab sulle võimaluse testida <application
>Konqueror</application
>i aknas, et valitud failiseosed ikka sobivad. Võid ka vajutada nuppu <guibutton
>Olgu</guibutton
>, kui soovid oma valiku salvestada ja dialoogist väljuda, või <guibutton
>Loobu</guibutton
>, kui muutsid meelt ja tahad lihtsalt dialoogist välja pääseda. </para
> </step
> </procedure>
  
<para
> Kontrolli kindlasti uut seost, avades sellist tüüpi faili sisaldava kataloogi. Klõps failil peaks käivitama rakenduse, mida sa eelistasid. </para>

<note
> <para
> &MIME; tüübid kirjeldavad faili sisu. Võib-olla oled harjunud, et seda teevad tavaliselt faililaiendid, kuid &UNIX; süsteemides ei pruugi faililaienditel sageli olla üldse mingit seost faili sisuga. Teisalt võib aga laiend olla vägagi vajalik - näiteks mõned käsk <command
>gunzip</command
> variandid ei toimi failidega, mille laiend ei ole <literal role="extension"
>.gz</literal
>. </para
> <para
> &MIME; tüübid kasutavad failinime mustrit, kuid mitte tingimata laiendit. Kui soovid näiteks avada alati mõne kliendiga seotud faile &kate; abil ning sul on tavaks alustada tema faile kliendinimega, et nad &konqueror;i aknas ühes kohas näha oleks, võid määrata failinime mustriks <literal
>^<replaceable
>kliendi nimi</replaceable
>*</literal
>. See näitab, et tegemist on suvaliste failidega, mille alguses seisab <replaceable
>kliendi nimi</replaceable
> (märk ^ tähendab <quote
>algab...</quote
>), mille ülejäänud osa võib olla ükspuha milline. </para
> </note>

</sect1>

</chapter>
<chapter id="credits">
<title
>Tänusõnad</title>
<sect1 id="authors">
<title
>Autorid</title>

<itemizedlist
> <listitem
><para
>Matthias Ettrich <email
>ettrich@kde.org</email
></para
></listitem
> <listitem
><para
>Kalle Dahlheimer <email
>kalle@kde.org</email
></para
></listitem
> <listitem
><para
>Torben Weiss <email
>weis@kde.org</email
></para
></listitem
> <listitem
><para
>ernd Wuebben <email
>wuebben@kde.org</email
></para
></listitem
> <listitem
><para
>Stephen Schaub <email
>sschaub@bju.edu</email
> - toimetaja</para
></listitem
> <listitem
><para
>Robert Williams <email
>rwilliams@kde.org</email
> - toimetaja</para
></listitem
> <listitem
><para
>Lauri Watts <email
>lauri@kde.org</email
></para
></listitem
> </itemizedlist>

<para
>Tõlge eesti keelde Marek Laane <email
>bald@online.ee</email
></para>

&underFDL;

</sect1>
</chapter>
</book>

<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-shorttag: t
End:
-->

