<chapter id="history">
<title
>Lühike sissejuhatus &kde; ajalukku</title>

<epigraph>
<attribution
>The <abbrev
>CEO</abbrev
> of a big software company, at
the beginning of the 80s...(apocryphal)</attribution
> 
<para
>640KB on kindlasti igaühele piisav </para>
</epigraph>

<sect1 id="before-kde">
<title
>Enne &kde;d</title>

<para
>Sealtpeale, kui algas &UNIX; arendamine, on olnud üks väga suur probleem. Olemas oli küll stabiilsed kernelid ning asjalik ja võimas tarkvara, aga õnnetuseks suutsid vaid väga vähesed asuda &UNIX; kasutama, sest see oli kirjutatud peamiselt neile tudengitele ja professionaalidele, kes oli süsteemiga juba pikemat aega tutvust teinud. Nii oli näiteks tavapärane meetod USENETi uudiste lugemiseks selline:</para>

<screen
><userinput
><command
>find</command
> <filename
>/var/spool
>news</filename
> <parameter
>-name '[0-9]*' -exec cat {} \;</parameter
> | <command
>more</command
></userinput>
</screen>

<para
>See oli küll kiire ja suhteliselt tõhus, aga kohe kindlasti ei saanud seda nimetada kasutajasõbralikuks. Tänapäeval on olemas hulk häid kasutajaliideseid, näiteks <application
>tin</application
> ja &knode;, mis pakuvad hõlpsasti kasutatavaid ja omandatavaid graafilisi kasutajaliideseid (&GUI;). Õnnetuseks jääb &GUI;del vajaka ühtlasest välimusest ja hõngust või tunnetusest. Programmeerijatele mõeldud kommertsteegid, näiteks &Motif;, pakuvas siin lahenduse, kuid need teegid olid viimase ajani liiga kallid ja paraku ka liiga aeglased. </para>

<para
>Ka rakenduste seadistamine on tihtipeale päris raske. Kui kompileerimine viiakse tavaliselt läbi käsureal (näiteks <userinput
><command
>./configure</command
> &amp;&amp; <command
>make</command
> &amp;&amp; <command
>make <option
>install</option
></command
></userinput
>), siis selliseid rakendusi on vaid näputäis, mida saab seadistada menüü või skriptide abil. Enamasti tuleb seadistustefailide teksti käsitsi redigeerida. Sageli võib juhtuda, et üks liigne või puuduolev tühik rikub kogu faili, sundides kogu seadistamisprotsessi algusest peale alustama. Ja kui sul tekib vajadus oma seadistusi muuta või rakendusele mingeid uusi väärtusi määrata, algab kogu hullus taas peale.</para>

<para
>Kõik need asjaolud aitasid kaasa sellele, et &Linux; ja muud &UNIX; süsteemid ei suutnud leida laiemat kasutajaskonda. Samal ajal ei olnud paljud inimesed rahul oma parajasti kasutusel oleva operatsioonisüsteemiga, enamasti seetõttu, et sel puudus stabiilsus ja töökindlus. Teistele ei meeldinud sugugi osta aina uusi arvuteid, kui välja tuli neile hädavajaliku rakenduse uus versioon - sest vana arvuti <acronym
>RAM</acronym
> ja kõvaketta maht jäid napiks. Sageli pakkusid uued versioonid hulganisti omadusi, mida tegelikult vajasid vaid mõned üksikud. </para>

<para
><emphasis
>&kde; on teistsugune.</emphasis
>. Kuigi me ei püüa asendada standardset &UNIX; shelli, püüame me pakkuda vahendit, mis muudab &UNIX; kasutamise lihtsamaks. Meie sooviks on ka tõmmata aina rohkem inimesi &UNIX; keskkonna rüppe. Lihtsaid asju saab lihtsalt teha, aga keerulised asjad on just sellised, nagu nad olema peavad. Me pakume ühtset töökeskkonda praegu vajatavate kümnete asemel. </para>

</sect1>


<sect1 id="what-kde-can-do-for-you">
<title
>Mida suudab &kde; sulle pakkuda</title>

<para
>&kde; on mõeldud kõigile.</para>

<para
>Need, kes ei tunne &UNIX; süsteeme või kes lihtsalt ei tunne huvi omandada uusi tehnoloogiaid ja käske, mida ei leidunud nende senises operatsioonisüsteemis, ei peagi süüvima käsureakorralduste põhjatusse maailma, kui nad seda ei soovi. Ometi pakub &kde; hulganisti võimalusi ka kogenud &UNIX; kasutajatele oma &GUI; vahenditega, mis muudavad varem keerukaks peetud ülesanded lihtsaks, ning vaid hiireklõpsu kaugusel asuva käsureaga, kui see peaks sulle armas olema.</para>

<para
>Pole vahet, milline on sinu kogemus &UNIX; või teiste operatsioonisüsteemidega, &kde; pakub sulle igal juhul:</para>

<itemizedlist
> <listitem
> <para
>Kena väljanägemisega ja hõlpsasti kasutatavat töölaua keskkonda.</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Võimsat ja hõlpsasti kasutatavat failihaldurit</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Samamoodi võimsat ja hõlpsast kasutatavat veebilehitsejat</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Lihtsat ja tsentraliseeritud seadistamist</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Täielikku nimekirja rakendustest, mis võimaldab asuda produktiivselt tööle kohe pärast esimest sisselogimist &kde;sse.</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Võrguabi igasuguste juhtumite puhul.</para
> </listitem
> <listitem
> <para
>Ühtlustatud töökeskkonda. Menüüd on rakendustes ühesugused, klahvikäsud toimivad kõikjal ühtmoodi, tööriistariba ikoonid toimivad pärast seda, kui nad on endale selgeks tehtud, alati ühtmoodi.</para
> </listitem
> </itemizedlist>

</sect1>

<sect1 id="background-of-kde">
<title
>&kde; taust</title>

<para
>1996. aasta oktoobris algatas sakslasest <application
>LyX</application
>i arendaja Matthias Ettrich postitusega USENET uudisegruppi &kde; arendamise. Peagi hakkasid mõned asja vastu huvi tundnud arendajad uue projekti üksikosasid planeerima ja välja töötama. Aasta hiljem olid akna- ja failihaldurid, terminaliemulaator, abisüsteem ja seadistamisvahend valmis maailma astuma, esialgu alfa- ja beetavariandis, ning osutusid üsna stabiilseks. </para>

<para
>1998. aasta juulis ilmus &kde; 1.0. See jäi stabiilseks versiooniks järgmiseks kuueks kuuks, mille kestel arendajad jätkasid &kde; omaduste parandamist ilma stabiilsust ohvriks toomata. 1999. aasta jaanuaris koondati nende pingutused ja ilmavalgust nägi &kde; 1.1, uus stabiilne versioon. </para>

<para
>Arendamine ei jäänud mõistagi seisma ning &kde; 2.0, peaaegu täielikult ümberkirjutatud töölaud, oli valmis maailma astuma 23. oktoobril 2000. &kde; 2.x arenes edasi, aasta kestel ilmus kuus väiksemate uuendustega väljalaset, mis kõik andsid niigi muljetavaldavale töölauale juurde võimalusi ja stabiilsust.</para>

<para
>Praegu, nende ridade kirjutamise ajal, valmistatakse ette &kde; 3.0 väljalaskmist, mis on võrreldes seeriaga 2.0 taas suur samm edasi. Kuigi &GUI; ei ole muutunud nii dramaatiliselt kui oli näiteks muutus &kde; 2 ja &kde; 2 vahel, on selles hulganisti uuendusi, näiteks uus trükkimissüsteem, tugevasti parandatud <acronym
>SSL</acronym
> toetus (turvalisteks internetiühendusteks), täielik tugi keeltele, mida kirjutatakse paremalt vasakule (näiteks araabia ja heebrea keel). Täpsemat infot selle arendustöö pärli kohta leiab internetist aadressil &kde-http;. </para>

<para
>Arendajad ja kasutajad suhtlevad ennekõike mitme meililisti vahendusel, mida on lähemalt kirjeldatud sektsioonis <link linkend="mailing-lists"
>Meililistid</link
>. Kui ka sina soovid oma õla &kde; projektile alla panna, siis oled teretulnud, sest &kde; mootoriks ongi vabatahtlike panus, millesse kõik on kutsutud oma osa andma.</para>

</sect1>

<sect1 id="legal-status">
<title
>Juriidiline märkus</title>

<para
>&kde; on avatud lähtetekstiga tarkvara ning kogu &kde; näeb ilmavalgust vastavalt vabavaralitsentside tingimustele (näiteks Üldine Avalik Litsents).</para>

</sect1>

<sect1 id="getting-kde">
<title
>Kuidas hankida uusi komponente</title>

<para
>&kde; põhiline veebisait on &kde-http;. Siit leiab kogu olulise info &kde; kohta, sealhulgas teadaanded, veaparandused, info arendajatele ja veel palju muud.</para>

<para
>Tarkvarauuenduste jälgimiseks kasuta meie &FTP;-saiti &kde-ftp; või mõnda sulle lähemal asuvat peegelsaiti. Peeglite hetkeseisuga nimekirja leiab aadressilt <ulink url="http://www.kde.org/ftpmirrors.html"
>http://www.kde.org/ftpmirrors.html</ulink
>.</para>

<para
>&FTP;-serveritel sisaldab kataloog <filename
>unstable</filename
> alati kõige viimast tarkvaraversiooni, kuid see on tihtipeale põhjalikult testimata ega pruugi isegi paigalduda. Kui otsid stabiilsemaid komponente, siis vaata kataloogi <filename
>stable</filename
>, kuhu me paneme beeta- ja ametliku väljalaske versioonid. </para>

<para
>Kui sa tunned huvi ise &kde; rakendusi välja töötada, külasta veebilehekülge <ulink url="http://developer.kde.org/"
>http://developer.kde.org/"</ulink
>, kust leiab hulganisti infot, sealhulgas õppevahendeid, &kde; teekide <acronym
>API</acronym
> juhendeid ja palju muud. Külastada võiks kafirma Trolltech serverit (<ulink url="http://www.trolltech.com/"
>http://www.trolltech.com</ulink
>), mis pakub palju infot &Qt; teeki kohta, mida &kde; kasutab. Tõenäoliselt tasuks kaaluda ka liitumist <link linkend="mailing-lists"
>&kde; arendajate meililistiga</link
>.</para>

</sect1>

</chapter>

