<chapter id="faq">
<title
>Küsimused ja vastused</title>

&reporting.bugs;
&updating.documentation;

<qandaset id="faqlist">

<qandaentry>
<question>
<para
>Mida kujutab endast &kstars;i ikoon?</para>
</question>
<answer>
<para
> <guiicon
>&kstars;i ikoon</guiicon
> on sekstant ehk käsiteleskoop, mida kasutasid meresõitjad purjelaevade ajastul, kui tähed olid navigeerimisel väga olulised. Tähtede asendi hoolika jälgimisega võis meresõitja määrata päris täpselt oma laeva pikkus- ja laiuskraadi. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Mida tähendavad Päikesesüsteemi väliste objektide erinevad sümbolid?</para>
</question>
<answer>
<para
> Sümbol osutab objekti tüübile: <itemizedlist
> <listitem
><para
>tühi ring: hajusparv</para
></listitem
> <listitem
><para
>ristiga ring: kerasparv</para
></listitem
> <listitem
><para
>kast: hajusudu</para
></listitem
> <listitem
><para
>romb: supernoova jäänuk</para
></listitem
> <listitem
><para
>väljapoole ristiharudega ring: planetaarudu</para
></listitem
> <listitem
><para
>ellips: galaktika</para
></listitem
> </itemizedlist
> </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Mida tähendavad Päikesesüsteemi väliste objektide erinevad värvid?</para>
</question>
<answer>
<para
> Enamasti osutavad erinevad värvid sellele, millisesse tähekataloogi keha kuulub (Messier, NGC või IC). Kuid mõned objektil on siiski erinev värv (vaikevärv on punane). See viitab, et hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> klahviga avanevast hüpikmenüüst võib leida objekti kohta lisapilte. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
> Miks on andmebaasis nii palju USA ja nii vähe teiste maade linnu? Kas see on mingi vandenõu? </para>
</question>
<answer>
<para
> See võib olla ka vandenõu, kuid &kstars; ei ole sellesse segatud! Me ei ole suutnud leida ühtainsat pikkus- ja laiuskraadide andmebaasi, mis hõlmaks ühtlaselt kogu maakera. Me püüame praegu lisada oma andmebaasi võimalikult rohkem linnu väljaspool USAd. Kasutajad Norrast, Itaaliast ja Koreast on saatnud meile oma linnade nimekirjad. Kui ka sina saad sellesse oma panuse anda, oled teretulnud. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Miks ma ei saa maapinda näha, kui kasutan ekvaatorilisi koordinaate?</para>
</question>
<answer>
<para
> Lühidalt: see on ajutine puudujääk. Meil tekkis probleem, kui püüdsime luua täidetud polügoone, mis kujutaksid ekvaatorilises režiimis maapinda. Kuid ega tegelikult ekvaatoriliste koordinaatide puhul ei olegi maapinna näitamisel erilist tähtsust, mis on üks põhjuseid, miks selle vea parandamine on olnud üsna teisejärgulise tähtsusega ülesanne. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
> Miks ekraani kerides kaovad tuhmimad tähed ja Päikesesüsteemi välised objektid, mis ei kuulu Messieri kataloogi? </para>
</question>
<answer>
<para
> Kui kujutist nihutatakse, peab &kstars; ümber arvutama iga oma andmebaasis leiduva objekti pikselkoordinaadid, mis tähendab päris korralikku matemaatikat. Kujutist kerides (kas nooleklahvi või hiirega) muutub see aeglaseks ja hüplevaks, sest arvuti ei suuda liikumisega kaasas käia. Kui jätta mitmed objektid kaasamata, kahaneb tunduvalt arvutamiskiirus, mis omakorda võimaldab sujuvamat kerimist. Selle võimaluse saab välja lülitada vaateseadete aknast, sealsamas saab ka valida, milliseid objekte varjata. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Ma ei saa aru kõigist mõistetest, mida &kstars; kasutab. Kust võiks leida seletusi kõigi nende astronoomiliste mõistete kohta?</para>
</question>
<answer>
<para
> Selle mure lahendamiseks oleme käivitanud AstroInfo projekti. AstroInfo kujutab endast algusjärgus interaktiivset astronoomiaentsüklopeediat, mille puhul &kstars; oleks entsüklopeedia kasutajaliides ning demonstratsioonimootor. Praegu kujutab see endast veel alles mõningaid astronoomiaga seotud materjale, kusjuures eriline rõhk on pandud mõistetele, mida kasutab &kstars;. Neid artikleid on võimalik lugeda käsiraamatu eelnevas osas. AstroInfo peaks kavakohaselt kujutama endast kogu kogukonna ühist ettevõtmist (midagi sellist, nagu GNUpedia või Everything2). Kui sa arvad, et võid anda oma panuse AstroInfo edendamisse, liitu palun meie meililistiga: kstars-info@lists.sourceforge.net. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kui täpne on &kstars;?</para>
</question>
<answer>
<para
> &kstars; on päris täpne, kuigi (veel) mitte nii täpne, kui võiks olla. Ülitäpsete arvutuste puhul tekib see häda, et arvesse tuleb võtta terve hulk asja keerulisemaks ajavaid tegureid. Kui sa ei ole just elukutselt astronoom, et tule sul tõenäoliselt selliseid probleeme kunagi ette. Eriti märgatav võib ebatäpsus olla kahel juhul: varjutused ning tõusu- ja loojanguaeg. Kohe selgitame, et Kuu asendi ülitäpne määramine on äärmiselt keeruline ettevõtmine, mistõttu on võimalik, et &kstars;i kasutamine varjutuste ennustamiseks on, nojah, veel natuke enneaegne. </para
><para
> See on loend mõnedest teguritest, mida me ei ole suutnud veel korralikult lahendada: <itemizedlist
> <listitem
><para
> Planeetide asendid ei ole korrigeeritud vastavalt <quote
>Maa kujule</quote
>. Planeete näidatakse nii, nagu asuks vaatleja Maa keskpunktis. Et maa raadius on umbes 6000 kilomeetrit, võib planeedi (eriti aga meile väga lähedal asuva Kuu) suund olla erinevatest kohtadest vaadelduna omajagu erinev. Aga meil on kavas &kstars;i järgmistes versioonides seda arvesse võtta. </para
></listitem
> <listitem
> <para
> Planeetide asukohad on täpsed vaid siis, kui tegemist on praeguse epohhi umbes viimase 4000 aastaga. Planeetide asukoht määratakse nende mõnel viimasel sajandil jälgitud orbiitide Fourier' analüüsiga. Koolis õppisime, et planeedid tiirlevad ümber Päikese mööda ellipsit, aga see ei ole päris õige. Tõene oleks see vaid juhul, kui Päikesesüsteemis oleks ainult üks planeet ning Päike ja planeet oleksid mõlemad punktmassid. Praegu aga mõjutavad kõik planeedid kergelt üksteist, moonutades teiste orbiite; pretsessioonikõikumisele aitab kaasa ka loodeefekt. Praegused analüüsid näitavad, et planeetide orbiidid ei pruugi pikema aja jooksul (st miljonite või miljardite aastate jooksul) sugugi stabiilsed olla. Rusikareeglina võib eeldada planeedi asukoha täpsust ajavahemikus -2000 kuni 6000 mõne kaaresekundi täpsusega (sealhulgas Maa kujust tingitud viga). </para
><para
> Erandiks on Kuu ja Pluuto. Pluuto asukoht on võib-olla isegi kümme korda ebatäpsem, kuigi praeguse epohhi lähedaste daatumite puhul jääb viga usutavasti kaaresekundi sisse. Kõige ebatäpsem on tõenäoliselt Kuu asukoht, seda seetõttu, et selle liikumist mõjutab tugevasti Maa. Samuti on Kuu meile väga lähedal, mistõttu isegi väikesed mõjud, mida kaugemate taevakehade puhul võib arvestamata jätta, on siin kohe märgatavad. </para
><para
> Väga kaugete daatumite puhul on asi üsna lootusetu, ses QDate klass, mida me kasutame andmete salvestamiseks, ei võimalda daatumeid enne 1592. aasta oktoobrit (mil kehtestati praeguseks standardiks muutunud gregooriuse kalender). Kuid tulevikudaatumid on võimalikud kuni umbes aastani 8000. Me püüame kasutusele võtta omaenda andmeklassi, mis lubaks kiigata ka kaugemasse minevikku. </para
> </listitem
> </itemizedlist
> </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas ka mina saan kaasa aidata &kstars;i tulevastele versioonidele?</para>
</question>
<answer>
<para
> Aga otse loomulikult! Tutvustage ennast meie meililistis: <email
>kstars-devel@lists.sourceforge.net</email
>. Kui soovid kaasa aidata programmeerimisel, võiksid uurida, millised ülesanded meie arvates tegemist vajavad, meie <ulink url="http://kstars.sourceforge.net/kstars-todo.html"
>To-Do loendist</ulink
> internetis. Samuti tasuks praeguste arendajatega aru pidada ning uurida, mille kallal nad parajasti tegutsevad. </para
><para
> Kui programmeerimine pole sinu kõige tugevam külg, on abi ometi oodatud tõlkimise, dokumentide, AstroInfo artiklite, veateadete ja lisatavate võimaluste pakkumise vallas. </para>
</answer>
</qandaentry>

</qandaset>
</chapter>

