# &kde; võrguseadistused

Sean
Wheller
In Words Techdoc Solutions

    sean@inwords.co.za

Christoph
Eckert

    mchristoph.eckert.at.t-online.de

Marek
Laane

    bald@starman.ee

Tõlge eesti keelde
2005
In Words Techdoc Solutions
Christoph Eckert
&FDLNotice;
2005-03-24

Käesolevas käsiraamatus tutvustatakse, kuidas paigaldada ja kasutada &juhtimiskeskus;e moodulit &kappname;, mis võimaldab hallata võrguliideseid, marsruutimist ja nimelahendust (DNS).

KDE
võrk
ethernet

## Sissejuhatus

&kcontrolcenter; (&juhtimiskeskus;) pakub kasutajatele ühtse liidese, kus hallata paljusid süsteemi ja töölauaga seotud seadistusi ning eelistusi. &juhtimiskeskus;e saab käivitada peamenüüst: K menüü Juhtimiskeskus.

&kappname; on loodud sihiga anda kasutajatele võimalus hallata oma TCP/IP seadistusi &juhtimiskeskus;es sama hõlpsalt nagu kõiki muid seadistusi. &kappname; võimaldab kasutajatel ette võtta järgmisi toiminguid:

- IP-aadressi omistamine liidestele

- Võrgumaski omistamine liidestele

- Liideste aktiveerimine ja väljalülitamine

- Marsruutimise seadistamine

- Masina- ja domeeninime seadistamine

- Nimelahenduse seadistamine

- Tuntud masinate haldamine

Paigaldamise järel näeb uut mooduli Võrguseadistused &juhtimiskeskus;e moodulitegrupis Võrk. Mooduli Võrguseadistused (&kappname;) käivitamiseks vali Indeks Võrk Võrguseadistused.

&kappname; kasutaja õigustes

Pane kindlasti tähele, et &kappname; ei ole mõeldud võrguriistvara paigaldamiseks. Füüsilised seadmed ja nende draiverid peavad olema eelnevalt korrektselt paigaldatud ja seadistatud, alles siis saab &kappname; seadet näidata ja lubada võrgu omadusi hallata.

Enamasti paigaldatakse ja seadistatakse võrguriistvara draiverid ja muud seadmed juba Linuxi paigaldamisel. Kui lisad võrguriistvara pärast paigaldamist, pead määrama laaditavad draiverid, redigeerides selleks üht kahest järgnevast failist (sõltuvalt kerneli versioonist):

&Linux;i kernel 2.4 ja vanem

  `/etc/modules.conf`

&Linux;i kernel 2.6 ja uuem

  `/etc/modprobe.conf`

## Võrguseadistuste mooduli kasutamine

Mooduli Võrguseadistused saab avada &juhtimiskeskus;e indeksis valikut Võrguseadistused valides. Käivitamisel üritab moodul Võrguseadistused automaatselt tuvastada sinu operatsioonisüsteemi.

Kui platvormi ära ei tunta, palutakse sul see käsitsi valida. Vali nimekirjast platvorm, mis on kõige lähedasem sinu distributsioonile ja väljalaskele. Kui soovid langetatud valikut ka edaspidi kasutada, märgi ära kastike Rohkem ei küsita. Kui nüüd moodul Võrguseadistused järgmine kord käivitada, kasutatakse sel juhul automaatselt sinu valitud platvormi.

Platvormi valik
Platvormi valik

Süsteemi võrguseadistuste haldamiseks pead tegutsema administraatori õigustes. Enne seda on kõik valikud hallid, mis tähendab, et sa saad neid ainult vaadata, mitte aga muuta. Administraatori režiimi käivitamiseks klõpsa moodulis all vasakul asuvale nupule Administraatori režiim. Seejärel sisesta ilmuvasse dialoogi parool.

&kappname; administraatori õigustes
&kappname; administraatori õigustes

Administraatori režiimis saab kasutada kõiki mooduli võimalusi. Need on jagatud kolmele kaardile:

### Võrguliideste haldamine

Kaardil Võrguliidesed saab hallata süsteemi paigaldatud võrguseadmeid. Siin on näha kõik saadaolevad võrguseadmed. Kaardil Võrguliidesed saab ette võtta järgmisi toiminguid:

&kappname;i liides

Iga võrguseadme puhul saab näha järgmisi omadusi:

Liides

  Võrguliidese nimi, näiteks eth0, eth1, wlan0.

IP-aadress

  Kehtiv IP-aadress.

Protokoll

  Alglaadimisprotokoll.

Olek

  Kehtiv olek (töötab või mitte).

Kommentaar

  Vabalt omistatav kommentaar.

#### Võrguseadme seadistamine

Nimekirjas olevate võrguseadmete omaduste seadistamiseks vali vajalik seade ning seejärel klõpsa nupule Seadista liidest, mille järel avatakse dialoog Seadme seadistamine.

Võrguseadme seadistamine
Võrguseadme seadistamine

Vaikimisi näeb ainult TCP/IP põhiseadistusi. Dialoogi laiendamiseks ja täpsemate seadistuste kasutamiseks klõpsa nupule Muud seadistused.

Seadme täpsemad seadistused

Kogu dialoogi seadistamisvõimalused on järgmised:

Automaatne

  Vali raadionupp Automaatne, kui TCP/IP seadistused hangitakse DHCP serverist või BOOTP serveri sõlmest. Automaatses režiimis seadistatakse süsteemi TCP/IP seadistused süsteemsete teenuste käivitamise ajal. DHCP või BOOTP server edastab alati süsteemi käivitamise ajal vajaliku TCP/IP info. Hüpiknimekirjast saad vastavalt oma süsteemi nõuetele valida kas `DHCP` või `BOOTP`.

Käsitsi

  Vali raadionupp Käsitsi, kui sul pole TCP/IP seadistuste jaoks kasutusel ei DHCP ega BOOTP. Sisesta väljale IP-aadress masina TCP/IP-aadress. Väljale Võrgumask sisesta alamvõrgu aadress.

Aktiveeritakse arvuti käivitamisel

  Selle märkimisel initsialiseerib süsteem antud võrguliidese süsteemi alglaadimise ajal. Kui sa seda ei soovi, jäta kastike märkimata.

Kirjeldus

  Kirjeldav nimi.

Üldleviaadress

  Sisesta siia üldleviaadress, mida kasutatakse kõigi alamvõrgu masinatega suhtlemiseks.

Dialoogis sisestatud väärtusi näidatakse seadmete nimekirjas antud seadme omadustena.

Kontrolli, et sisestatud IP-aadress poleks võrgus juba kasutusel. Kui see peaks nii juhtuma, tekib TCP/IP konflikt. Ava &konsole; ja kasuta programmi ping, et kontrollida, kas aadress, mida tahad sisestada, on kasutusel või mitte. Kui sa ei ole päris kindel, pea nõu oma võrguadministraatoriga.

#### Võrguseadme aktiveerimine

Võrguseadmeid võib vastavalt süsteemi vajadustele aktiveerida või välja lülitada. Väljalülitatud võrguseadme aktiveerimiseks vali nimekirjast seade ja klõpsa nupule Luba liides.

#### Võrguseadmete väljalülitamine

Võrguseadmeid võib vastavalt süsteemi vajadustele aktiveerida või välja lülitada. Aktiveeritud võrguseadme väljalülitamiseks vali nimekirjast seade ja klõpsa nupule Keela liides.

### Süsteemi marsruutimise haldamine

Kaardil Marsruudid saab hallata süsteemi marsruutimisega seotud seadistusi.

Vaikelüüs

  Siin saab määrata masina IP-aadressi kohalikus alamvõrgus, mis pakub füüsilise sideme muude võrkudega. Seda kasutatakse vaikeväärtusena, kui TCP/IP peab suhtlema muude alamvõrkude masinatega.

  Vali vaikelüüsi väärtuse muutmiseks hüpikmenüüst vajalik seade.

Kui sinu arvutis on enam kui üks võrguliides, vali see liides, mis on ühendatud võrguga, milles paikneb lüüsiarvuti.

### DNS seadistuste haldamine

Kaardil Nimelahendus (DNS) saab hallata süsteemi DNS-seadistusi.

Masinanimi

  Nimi, millega masinat tuntakse alamvõrgus.

Domeeninimi

  Võrgudomeen, milles masin asub.

Nimeserverid

  Nimeserverite nimekiri eelistuse järjekorras (vaata ).

Staatilised masinad

  Alamvõrgu süsteemi tuntud masinate nimekiri (vaata ).

#### Nimeserverite haldamine

Arvuti, kus nimeserver töötab, sobitab täielikult kvalifitseeritud domeeni sobiva IP-aadressiga. See on vajalik sellepärast, et arvutid tunnustavad ainult IP-aadresse. Kui arvuti tahab avada näiteks saiti http://www.mingidomeen.com, siis lahendab selle päringu, asendades selle IP-aadressiga, näiteks 123.45.678.90.

Kaardi Nimalahendus (DNS) sektsioonis Nimeserverid saab hõlpsasti serverite nimekirja hallata. Seal saab lisada, eemaldada ja muuta serverite omadusi. DNS-kirjeid saab seada eelistusjärjekorda, valides vajaliku kirje ja liigutades seda üles- või allapoole nuppudega Liiguta üles ja Liiguta alla.

##### Nimeserveri lisamine

1. Klõpsa sektsioonis Nimeserverid nupule Lisa. Ilmub dialoog Uue nimeserveri lisamine.

   Nimeserveri lisamine

2. Kirjuta nimeserveri IP-aadress ja klõpsa nupule Lisa. Uus kirje lisatakse serverite nimekirja.

##### Nimeserveri kirje muutmine

1. Vali sektsioonis Nimeserverid DNS-kirje ja klõpsa nupule Muuda. Ilmub dialoog Serveri muutmine.

   Nimeserveri kirje muutmine

2. Muuda IP-aadressi ja klõpsa nupule OK. Kirjet serverite nimekirjas uuendatakse.

#### Staatiliste (tuntud) masinate haldamine

Nimekiri Staatilised masinad toob ära TCP/IP alamsüsteemi masinanimede ja aadresside seosed. Enamasti on sellest kasu algkäivituse ajal, kui nimeserver veel ei tööta. Väikestes suletud võrguga süsteemides saab seda kasutada ka nimeserveri asemel.

Vaikimisi sisaldab nimekiri Staatilised masinad mõnngaid kirjeid, mis käivad sinu arvuti ('localhost') kohta, ning teatud erikirjeid IPv6 toetusega masinate korral. See veel eksperimentaalne IP versioon peab tulevikus asendama praeguse 4. versiooni.

##### Staatilise masina lisamine

1. Klõpsa nupule Lisa. Ilmub dialoog Uue staatilise masina lisamine.

   Staatilise masina lisamine

2. Kirjuta tuntud masina IP-aadress ja klõpsa nupule Lisa. Ilmub dialoog Uue aliase lisamine.

   Staatilise masina lisamine

3. Kirjuta tuntud masina nimi ja klõpsa nupule Lisa. Kui tuntud masinal on mitu aliast, klõpsa uuesti nupule Lisa ja sisesta järgmine alias.

4. Kui oled lõpetanud, klõpsa staatiliste masinate nimekirja uuendamiseks nupule OK.

##### Staatilise masina muutmine

1. Vali nimekirjast staatilise masina kirje ja klõpsa nupule Muuda. Ilmub dialoog Staatilise masina muutmine.

   Staatilise masina muutmine

2. Võta ette mõni järgnevatest toimingutest ning klõpsa seejärel staatiliste masinate nimekirja uuendamiseks nupule OK.

   - IP-aadressi muutmiseks sisesta uus IP-aadress ja klõpsa nupule OK.

   - Uue aliase lisamiseks klõpsa nupule Lisa.

   - Aliase muutmiseks vali alias ja klõpsa nupule Muuda.

   - Aliase eemaldamiseks vali alias ja klõpsa nupule Eemalda.

## Muudatuste rakendamine

Muudatusi, mida teed moodulis Võrguseadistused, ei rakendata süsteemis automaatselt. Muudatuste rakendamiseks käivita Konsool ja anna järgmine käsk.

    /etc/init.d/networking restart

## Paigaldamine

### Nõuded

KNetworkConfi kasutamiseks on vajalik KDE 3.x ja QT 3.x.

KNetworkConfi saab kasutada järgmistel platvormidel:

- Kubuntu

- Conectiva

- Debian

- Fedora Core

- FreeBSD

- Gentoo

- Mandrake

- PLD

- OpenNA

- Red Hat

- SuSE

### KNetworkConfi hankimine

KNetworkConfi kodulehekülg asub aadressil http://knetworkconf.sourceforge.net, kust leiab vähemalt lähtekoodipaketid, mida alla laadida.

### Binaarfailide paigaldamine

Kui kasutad binaardistributsiooni (enamasti RPM-paketid), piisab eelnevalt KDE ja QT binaarfailide paigaldamisest.

Binaarpakettide paigaldamine on soovitatav eriti vähemate kogemustega kasutajatele. Selleks tõmba lihtsalt RPM-paketid. Paigalda need Konsoolis programmi RPM kasutades järgnevalt:

`rpm -i knetwork-conf-versiooninumber.rpm`

Teine võimalus on kasutada graafilist tarkvara paigaldamise rakendust, näiteks kpacakge või sinu distributsiooni pakutav vastav rakendus.

### Kompileerimine ja paigaldamine

Antud juhul ei piisa ainult KDE ja QT binaarpakettide paigaldamisest, vaja läheb a arenduspakette, milles leiduvad teegid ja muu vajalik kraam.

See on soovitatav ainult kogenud kasutajatele. Samas pole &kappname;i kompileerimine kuigi keerukas. Sellega peaksid toime tulema järgmised käsud.

    ./configure --prefix=$(kde-config --prefix)
    make
    make install

Käsk `make install` tuleb anda administraatori õigustes.

Ja ongi kõik. Kui peaks esinema probleeme, anna neist teada.

## Tehniline info

Käesoleva peatüki esimeses osas anname veidi infot võrgu põhitõdede kohta. Teises osas vaatleme konfiguratsioonifaile sinu kõvakettal, mida &kappname; võib muuta.

### IPv4 võrk

See osa ei ole mõeldud põhjalikuks ülevaateks ei võrgust tervikuna ega IP-st konkreetselt. Me anname siin ainult veidi elementaarset teavet, mis kulub ära oma masina kaasamisel väiksesse (kodu-)võrku.

Praegu käib IP-võrgundus TCP/IP versiooni 4 (IPv4) alusel. IPv5 on küll olemas, aga seda pole kunagi peaaegu kasutatudki. IPv6 peaks laialdasemalt levima juba lähimas tulevikus. Sestap on siinse jutu teemaks praegu üldlevinud IPv4.

Tähtsaim liidese seadistamisel vajalik info on liidesele omistatav IP-aadress. Üldiselt tuleb võrgus, &eg; sinu töökohas, sobiv IP-aadress küsida võrguadministraatorilt või siis kasutada DHCP-d, kui see võimalus on olemas. Igatahes ei saa sa lihtsalt omapäi IP-aadressi valida!

Kui soovid aga näiteks kodus luua oma väikse võrgu, pead kasutama IP-aadresse vahemikust, mis on spetsiaalselt reserveeritud selliseks vajaduseks, et vältida IP-aadresside konflitki ülemaailmse võrguga (Internet). Allpool oleva tabeli aadresse ei kasutata Internetis, nii et sa võid neid väga hästi kasutada oma koduse võrgu tarbeks.

Loomulikult võib selliseid masinaid hiljem ümber seadistada Interneti kasutamise huvides, kasutades selleks lüüsimasinat.

Vabalt võib kasutada järgmisi aadresse:

#### Privaatvõrkude IP-aadressid

Klass | Vahemik
--- | ---
A | 10.0.0.0 kuni 10.255.255.255
B | 172.16.0.0 kuni 172.31.0.0
C | 192.168.0.0 kuni 192.168.255.0

Väikevõrkudes on enamasti kasutatavad aadressid vahemikus 192.168.1.1 kuni 192.168.1.254. Sellest piisab kuni 250 masinaga võrgule.

Võrgumaskiks on enamasti määratud 255.255.255.0, mis tähendab, et kõik masinad kuuluvad samasse alamvõrku.

Mõned aadressid on mõeldud erivajadusteks, näiteks 0.0.0.0 ja 127.0.0.1. Esimene on niinimetatud vaikemarsruut, teine loopback-aadress. Vaikemarsruuti on vaja IP marsruutimisel.

Aadress 127.0.0.1 on mõeldud ainult kohalikus masinas toimuvaks IP-liikluseks. Tavaliselt on aadress 127.0.0.1 omistatud erilisele seadmele, niinimetatud loopback.liidesele, mis töötab omamoodi suletud ringina.

Vaikelüüs on arvuti, mis ühendab kaht erinevat võrku. Kui oled seadnud üles omaenda väikevõrgu, on üsna usutav, et soovid oma masinatele või vähemalt mõnele neist tagada ligipääsu Internetti. Otseselt ei ole see siiski võimalik, sest masinad kasutavad kohalikke privaatseid IP-aadresse, mida Internetis lihtsalt ei arvestata. Sellele probleemile pakub lahenduse arvuti, mis vahendab kaht erinevat võrku. See peab kasutama vähemalt kaht erinevat liidest. Üks neist, näiteks Ethernet-kaart, osutab kohalikku võrku, teine, näiteks ISDN-kaart, Internetti. Sel juhul kasutavad liidesed erinevat IP-aadressi. Arvuti sooritab niinimetatud võrguaadressi transleerimist (NAT ehk IP edastamine). Et anda nüüd kohalikule masinale ligipääs Internetti, tuleb sellele anda teada ainult vaikelüüs ehk lüüsiarvuti kohalik IP-aadress.

### Konfiguratsioonifailid

Selles osas vaatleme konfiguratsioonifaile, mida &kappname; võib muuta, ning tutvustame, kus need erinevates distributsioonides paiknevad.

#### resolv.conf

Sellesse faili on salvestatud nimeserverite nimekiri.

##### Faili resolv.conf asukoht

Platvorm | Väljalase | Asukoht
--- | --- | ---
Conectiva | 9.2 | /etc/resolv.conf
Debian | 3.0 | /etc/resolv.conf
Fedora Core | 1 | /etc/resolv.conf
FreeBSD | 5 | /etc/resolv.conf
Gentoo |  | /etc/resolv.conf
Mandrake | 9.2 | /etc/resolv.conf
PLD | 2.0 | /etc/resolv.conf
OpenNA | 1.0 | /etc/resolv.conf
Red Hat | 9.0 | /etc/resolv.conf
SuSE | 9.0 | /etc/resolv.conf

Vahel muudab seda faili dünaamiliselt DSL-ühendus, nii et ära imesta, kui see ei sisalda seda, mis seal oli enne DSL-ühenduse loomist.

#### hosts

Sellesse faili on salvestatud tuntud masinate nimekiri.

##### Faili hosts asukoht

Distributsioon | Väljalase | Asukoht
--- | --- | ---
Conectiva | 9.0 | /etc/hosts
Debian | 3.0 | /etc/hosts
Fedora Core | 1 | /etc/hosts
FreeBSD | 5 | /etc/hosts
Gentoo |  | /etc/hosts
Mandrake | 9.2 | /etc/hosts
PLD | 2.0 | /etc/hosts
OpenNA | 1 | /etc/hosts
Red Hat | 9.0 | /etc/hosts
SuSE | 9.0 | /etc/hosts

SuSE korral on teada, et vahel muudab seda faili skript SuSEConfig. Seepärast ära imesta, kui faili sisu ei vasta päriselt sinu ootustele.

## Autorid ja litsents

### Autorid

Täname kõiki, kes on kaasa aidanud &kappname;ile:

#### Arendajad

- Juan Luis Baptiste juan.baptiste@kdemail.net

- David Sansome me@davidsansome.com

- Carlos Garnacho garnacho@tuxerver.net

- Simon Edwards simon@simonzone.com

- Pedro Jurado Maquedo pjmelenas@biwemail.com

- Florian Fernandez florian.fernandez2@wanadoo.fr

- Unai Garro Unai.Garro@ee.ed.ac.uk

- Christoph Eckert mchristoph.eckert@t-online.de

- Jaime Torres jtorres@telecorp.net

- Kõik ülejäänud, keda ma olen unustanud kirja panemast - küllap te ise teate, kes te olete sina@kuskil.tld

#### Autorid

- Christoph Eckert: mchristoph.eckert@t-online.de

- Sean Wheller: sean@inwords.co.za

### Litsents

&kappname;i autoriõigus (vähemalt aastail 2003 ja 2004): Juan Luis Baptiste: (juan.baptiste@kdemail.net).

&underFDL; &underGPL;