       FreeBSD: Egy nyilt forrasu alternativa a Linux(R) mellett

  Dru Lavigne

   <dru@isecom.org>

   $FreeBSD:
   doc/hu_HU.ISO8859-2/articles/linux-comparison/article.sgml,v 1.6
   2008/06/25 11:28:04 gabor Exp $

   Copyright (c) 2005 Dru Lavigne

   A FreeBSD a FreeBSD Foundation bejegyzett vedjegye.

   A Linux Linus Torvalds bejegyzett vedjegye.

   A UNIX a The Open Group bejegyzett vedjegye az Egyesu:lt
   Allamokban es mas orszagokban.

   A gyartok es terjeszto"k altal hasznalt megnevezesek ko:zu:l sok
   vedjegy jogot ko:vetel. Ahol ilyen megnevezes tu"nik fel ebben a
   dokumentumban, es a FreeBSD Projektnek tudomasa volt a
   vedjegyro"l, a megnevezest a "(TM)" vagy a "(R)" szimbolum
   ko:veti.

   A dokumentum tovabbadasa forras (SGML DocBook) es feldolgozott
   formaban (SGML, HTML, PDF, PostScript, RTF, stb.) modositassal
   vagy anelku:l a ko:vetkezo" feltetelek mellett lehetseges:

    1. A forraskodnak (SGML DocBook) tartalmaznia kell a fenti
       copyright megjegyzest es a feltetelek ezen listajat, valamint
       a ko:vetkezo" jogi nyilatkozatot, barmifele modositas nelku:l.

    2. Feldolgozott dokumentum tovabbadasakor (mas DTD, PDF,
       PostScript, RTF es mas formatumok) szinten meg kell tartani a
       fenti copyright megjegyzest, a feltetelek listajat, valamint a
       ko:vetkezo" jogi nyilatkozatot a dokumentumban, vagy a
       dokumentumot kisero" anyagokban.

     Fontos: EZT A DOKUMENTUMOT A FREEBSD DOKUMENTACIOS PROJEKT A
     JELEN FORMAJABAN BIZTOSITJA ES LEMOND MINDEN KIFEJEZETT VAGY
     TO:RVENYI SZAVATOSSAGROL, BELEERTVE AZ ELADHATOSAG ES EGY ADOTT
     CELRA VALO ALKALMASSAG SZAVATOSSAGAT. A FREEBSD DOKUMENTACIOS
     PROJEKT SEMMILYEN ESETBEN SEM TEHETO" FELELO"SSE A DOKUMENTUM
     HASZNALATABOL EREDO" BARMILYEN KO:ZVETLEN, KO:ZVETETT JARULEKOS,
     KU:LO:NLEGES, BU:NTETO" VAGY KO:VETKEZMENYES KARERT
     (BELEFOGLALVA, DE NEM KORLATOZVA A HELYETTESITO" JAVAK
     BESZERZESERE, HASZON, ADAT VAGY PROFIT ELVESZTESERE, ILLETVE
     U:ZLETI FORGALOM KIESESERE) VAGY EGYEB MAS ESETBEN SEM, AMIKOR
     ERO"S TEHER VAGY KIN (HANYAGSAG VAGY EGYEB) ERED A DOKUMENTUM
     AKARMIFELE FELHASZNALASABOL, MEG HA ERRE KU:LO:N FEL IS HIVTUK a
     FIGYELMET.

   Ez a dokumentum a FreeBSD adottsagait es elo"nyeit tekinti at; hol
   alkalmazhato, illetve hogyan viszonyulnak ezek az adottsagok a
   Linux(R)hoz. Ez a dokumentum kiindulasi pontot nyujt azoknak, akik
   edekeltek a Linux mellett mas nyilt forrasu alternativak
   megismereseben is.

   Forditotta: Ko:vesdan Gabor <gabor@FreeBSD.org>

     --------------------------------------------------------------

1. Bevezetes

   A FreeBSD egy UNIX(R)-szeru" operacios rendszer, amely a Berkeley
   Software Distribution alapjaibol fejlo"do:tt ki. A FreeBSD es a
   Linux nagyon hasonlonak tu"nik, de vannak ko:ztu:k ku:lo:nbsegek:

    1. A Linux o:nmagaban egy rendszermag (kernel). A disztribuciok
       (pl. Red Hat, SuSE es egyebek) biztositjak a telepito"t es a
       felhasznalo szamara elerheto" segedprogramokat. A
       http://www.linux.org/dist to:bb mint 300 disztribuciot sorol
       fel. Amig ilyen sok disztribicio biztositja a felhasznalo fele
       a maximalis rugalmassagot, meg is nehezitik egy masik
       disztribuciora valtast a felhasznalo szamara. A disztribuciok
       nem csak a telepites nehezsegeben es a szoftverkinalatban
       ternek el, a ko:nyvtarszerkezetu:k, elerheto" shelljeik es
       ablakkezelo"ik, illetve a szoftvertelepito"- es foltozo
       alkalmazasaik is ku:lo:nbo:zo"ek.

       A FreeBSD komplett operacios rendszer (kernel es felhasznaloi
       programok), tiszteletre melto o:ro:kseggel a UNIX
       fejlo"desenek gyo:kereito"l.[1] Mivel a kernel es a
       rendelkezesre allo segedprogramok is ugyanazon kiadasi csapat
       felu:gyelete ala tartoznak, kisebb a valoszinu"sege a
       programko:nyvtarak ko:zo:tti inkompatibilitasnak. A biztonsagi
       sebezheto"segek szinten gyorsan orvosolhatoak a biztonsagi
       csapat segitsegevel. Ha uj felhasznaloi programok, vagy kernel
       funkciok keru:lnek a rendszerbe, a felhasznalonak csupan
       egyetlen fajt kell elolvasnia, a Kiadasi Jegyzeteket, amelyek
       szabadon elerheto"ek a FreeBSD honlapjan.

    2. A FreeBSD nagy es jol szervezett fejleszto"i hatterrel
       rendelkezik, amely biztositja, hogy a valtoztatasok gyorsan es
       szervezetten menjenek vegbe. To:bb szaz programozo
       rendszeresen hozzajarul a projekt fejlo"desehez, de csak
       ko:ru:lbelu:l 300 rendelkezik commit jogosultsaggal, csak o"k
       fernek hozza ko:zvetlenu:l a kernelhez, a segedprogramokhoz,
       illetve a hivatalos dokumentaciohoz. A kiadasi csapat
       garantalja a mino"seget es a biztonsagi csapat felel a
       biztonsagi problemak elharitasaert. Ezen kivu:l a 8 tagu core
       csapat, amely senior committerekbo"l all, hatarozza meg a
       projekt altalanos celjait.

       Ezzel ellentetben, a Linux kernelt erinto" valtozasoknak
       varniuk kell addig, amig a kernel karbantartoja, Linus
       Torvalds, jova nem hagyja azokat. A disztribuciokban a
       valtozasok ku:lo:nbo:zo"keppen to:rtenhetnek, ez a
       disztribucio fejleszto"i bazisanak mereteto"l es a szervezeti
       felepitesto"l fu:gg.

    3. Igaz, hogy a FreeBSD es a Linux is nyilt forrasu licencet
       hasznal, de a konkret licencek ku:lo:nbo:zo"ek. A Linux kernel
       a GPL licencet hasznalja, amig a FreeBSD a BSD licencet.
       Ezekro"l es mas nyilt forrasu licencekro"l reszletesebben
       olvashat az Open Source Initiative weboldalan.

       A fo" vezerelv a GPL mo:go:tt, hogy a kod nyilt maradjon. Ezt
       ugy valositja meg, hogy megszoritasokat alkalmaz a GPL ala
       eso" kod terjesztesevel kapcsolatban. Ezzel ellentetben a BSD
       licenc nem tartalmaz ilyen megszoritasokat, hanem O:nre bizza,
       hogy a kodot nyitva hagyja, vagy zartta teszi egy kereskedelmi
       termek reszekent[2]. A stabil es megbizhato kod a vonzo BSD
       licenccel egyu:tt azt eredmenyezi, hogy sok operacios
       rendszer, mint peldaul az Apple OS X, a FreeBSD kodjara epu:l.
       Tovabba azt is eredmenyezi, hogy ha BSD licences kodot hasznal
       a sajat projektjeiben, nem kell tartania semmifele jogi
       ko:telezettsegto"l.

     --------------------------------------------------------------

2. A FreeBSD adottsagai

  2.1. Tamogatott platformok

   A FreeBSD nagy hirnevre tett szert az Intel(R) (i386(TM))
   platformon mint egy biztonsagos es stabil operacios rendszer.
   Emellett a FreeBSD a ko:vetkezo" architekturakat is tamogatja:

     * alpha

     * amd64

     * ia64

     * i386

     * pc98

     * Sparc64(R)

   Tovabba a FreeBSD portolasa folyamatban van a ko:vetkezo"
   architekturakra is:

     * ARM(R)

     * MIPS(R)

     * PowerPC(R)

   Friss hardverlista is elerheto" minden architekturahoz, igy egy
   pillanat alatt meg tudja allapitani, hogy az O:n hardvere
   tamogatott-e. A kiszolgalok szamara fejlett RAID es halozati
   interfesz tamogatas erheto" el.

   A FreeBSD szinten jol hasznalhato munkaallomasok es laptopok
   operacios rendszerekent. Tamogatja az X Window rendszert, amelyet
   a Linux disztribuciok is hasznalnak desktop felhasznaloi
   felu:letkent. Tovabba tamogat to:bb mint 13.000 ko:nnyen
   telepitheto" ku:lso" alkalmazast,[3] mint peldaul a KDE, Gnome es
   OpenOffice.

   To:bb projekt is letezik, amelyek megko:nnyitik a FreeBSD
   telepiteset desktop rendszerkent. A legjelento"sebbek:

     * A DesktopBSD, amely stabil es ero"teljes operacos rendszer
       hivatott lenni a desktop felhasznalok szamara.

     * A FreeSBIE egy LiveCD disztribucio a FreeBSD szamara.

     * A PC-BSD, amely egy ko:nnyen hasznalhato GUI telepito"t nyujt
       a desktop FreeBSD felhasznaloknak.

     --------------------------------------------------------------

  2.2. Kiterjesztheto" keretrendszerek

   A FreeBSD rengeteg kiterjesztheto" keretrendszerrel rendelkezik,
   amelyek leheto"ve teszik, hogy ko:nnyen testreszabja a FreeBSD-t a
   sajat igenyeinek megfelelo"en. A fontosabb keretrendszerek a
   ko:vetkezo"ek:

   Netgraph

           A Netgraph egy modularis halozati alrendszer, amely a mar
           letezo" halozati kernel infrastruktura kibo"vitesere
           hasznalhato. Horgok biztositjak a fejleszto"k szamara,
           hogy sajat modulokat szarmaztassanak. Ennek eredmenyekent
           gyorsan, ko:nnyen es kevesebb hibaval hozhatoak letre
           javitott halozati szolgaltatasok. Rengeteg mu"ko:do" modul
           telepu:l a FreeBSD-vel, amelyek a ko:vetkezo"
           szolgaltatasokat tamogatjak:

              * PPPoE

              * ATM

              * ISDN

              * Bluetooth

              * HDLC

              * EtherChannel

              * Frame Relay

              * L2TP, csak, hogy nehanyat emlitsu:nk.

   GEOM

           A GEOM egy modularis lemez I/O transzformacios
           keretrendszer. Mivel ez egy csatlakoztathato tarolo reteg,
           ko:nnyen fejlesztheto"ek es integralhatok uj tarolo
           szolgaltatasok a FreeBSD-be a GEOM segitsegevel. Nehany
           pelda, ahol ez hasznos lehet:

              * RAID megoldasok keszitese

              * Az adatok teljes kriptografikus vedelemmel valo
                ellatasa

           A FreeBSD ujabb verzioi szamos adminisztracios
           segedeszko:zt nyujtanak a meglevo" GEOM modulok
           hasznalatahoz. Peldaul lerehozhat tu:kro:zo:tt ko:tetet a
           gmirror(8) segitsegevel, stripe ko:tetet a gstripe(8)
           hasznalataval, a shared secret eszko:zo:k keszitesere
           pedig a gshsec(8) alkalmazhato.

   GBDE

           A GBDE, vagy GEOM alapu lemez titkositas (GEOM Based Disk
           Encryption) ero"s kriptografikus vedelmet nyujt.
           Alkalmazhato fajlrendszereken, swap eszko:zo:n es egyeb
           taroloeszko:zo:ko:n. Raadasul a GDBE transzparens modon
           titkositja az egesz fajlrendszert, nem csak a ku:lo:nallo
           fajlokat. Titkositatlan szo:veg egyaltalan nem keru:l a
           lemezre.

   MAC

           A MAC, avagy Mandatory Access Control leheto"ve teszi a
           fajlokhoz valo hozzaferesi jog finomhangolasat,
           kiegeszitve ezzel a hagyomanyos fajl hozzaferesi jogokat.
           Mivel a MAC modularis keretrendszerkent lett megvalositva,
           a FreeBSD rendszer barmilyen ko:vetelmeny szerint
           konfiguralhato, a HIPAA-megfelelo"segto"l kezdve a katonai
           rendszerekig.

           A FreeBSD tartalmaz modulokat az itt felsorolt
           rendszerekhez, de a keretrendszer segitsegevel sajat
           modult fejleszthet barmilyen szu:kseges ko:vetelmenyhez.

              * Biba integritasi modell

              * Port ACL-ek

              * MLS, avagy Multi-Level Security bizalmi hazirend

              * LOMAC, avagy Low-watermark Mandatory Access Control
                adat integritasi hazirend

              * Processz particionalasi hazirend

   PAM

           Ahogy a Linux, a FreeBSD is tamogatja a PAM, azaz
           Pluggable Authentication Modules rendszert. Ez biztositja
           az adminisztrator szamara, hogy kibo"vitse a hagyomanyos
           UNIX felhasznalonev/jelszo azonositasi modellt. A FreeBSD
           modulokat biztosit rengeteg azonositasi mechanizmus
           hasznalatahoz, mint peldaul:

              * Kerberos 5

              * OPIE

              * RADIUS

              * TACACS+

           Ezen felu:l azt is leheto"ve teszi az adminisztrator
           szamara, hogy szabalyokat vezessen be az azonositashoz,
           mint peldaul a felhasznalo altal valasztott jelszavakra
           vonatkozo megszoritasok.

     --------------------------------------------------------------

3. Biztonsag

   A biztonsag nagyon fontos a FreeBSD Release Engineering Team
   szamara. Ez to:bb teru:leten is megnyilvanul:

     * Minden biztonsagi sebezheto"seggel es javitassal a Security
       Team foglalkozik es ezeket szabadon elerheto"ve teszik a
       biztonsagi bejelenteseken keresztu:l. A Security Team nagy
       megbecsu:lesnek o:rvend a felfedezett biztonsagi hibak gyors
       javitasaert. To:bb informacio a FreeBSD biztonsagi
       procedurairol es tovabbi informacioforrasairol a
       http://www.FreeBSD.org/security/ oldalon talalhato.

     * Az egyik problema, amit a nyilt forrasu szoftvereknek
       tulajdonitanak, az elerheto" alkalmazasok alacsony szama.
       Valojaban to:bb tizezer nyilt forrasu alkalmazas letezik,
       amelyek ku:lo:nbo:zo" szinten foglalkoznak a biztonsaggal. A
       FreeBSD a VuXML segitsegevel igyekszik megoldani ezt a
       problemat. Minden szoftver, ami a FreeBSD-ben, vagy a Ports
       Collectionben talalhato, o:sszevetesre keru:l az ismert,
       megoldatlan sebezheto"segek adatbazisaval. Az adminisztrator a
       portaudit(1) program segitsegevel gyorsan megallapithatja,
       hogy barmely szoftver a FreeBSD rendszeren sebezheto"-e, es
       amennyiben igen, ugy kap egy leirast a problemarol, illetve
       egy URL-t, ahol reszletesebb informaciokat talalhat.

   A FreeBSD szamos mechanizmussal rendelkezik, amellyel a biztonsagi
   elvarasoknak megfelelo"en konfiguralhato:

     * A jail(8) segedprogram leheto"ve teszi processzek
       bebo:rto:nzeset, ez akkor idealis, ha az adott alkalmazas nem
       biztosit sajat chroot ko:rnyezetet.

     * A chflags(1) segedprogram kibo"viti a hagyomanyos UNIX
       jogosultsagokat. Peldaul kepes arra, hogy bizonyos fajlokat
       vedette tegyen modositas vagy to:rles ellen meg a root
       felhasznaloval szemben is.

     * A FreeBSD 3 beepitett allapotkezelo", NAT-ot tamogato
       tu"zfallal rendelkezik, ezzel rugalmasan biztositva, hogy a
       felhasznalo a szamara legalkalmasabbat valaszthassa ki.

     * A FreeBSD kernel ko:nnyen testreszabhato, igy az
       adminisztrator eltavolithatja belo"le a szamara szu:ksegtelen
       funkciokat. A FreeBSD szinten tamogatja a beto:ltheto" kernel
       modulokat, es biztosit eszko:zo:ket a modulok megtekintesere,
       beto:ltesere es eltavolitasara.

     * A sysctl mechanizmussal az adminisztrator ujrainditas nelku:l
       megtekintheti es megvaltoztathatja a kernel allapotat.

     --------------------------------------------------------------

4. Tamogatas

   Ahogyan a Linux, a FreeBSD is rengeteg tamogatast nyujt, leteznek
   ingyenes es kereskedelmi tamogatasi formak is.

     --------------------------------------------------------------

  4.1. Ingyenes leheto"segek

     * A FreeBSD az egyik legjobban dokumentalt operacios rendszer,
       es a dokumentacioja egyarant elerheto" a rendszer reszekent es
       az Interneten is. A man oldalak vilagosak es to:mo:rek es
       mu"ko:do" peldakat is tartalmaznak. A FreeBSD keziko:nyv
       hatterinformaciokat es konfiguracios peldakat nyujt majdnem
       minden feladathoz, amin egy FreeBSD felhasznalo keresztu:l
       mehet a rendszer hasznalata soran.

     * A FreeBSD sok levelezesi listaval rendelkezik, ahol a valaszok
       archivalva vannak es teljes mertekben keresheto"ek. Ha olyan
       kerdese van, amelyre a Keziko:nyv nem ad valaszt, nagy
       valoszinu"seggel azt mar megvalaszoltak valamelyik levelezesi
       listan. A Keziko:nyv es a levelezesi listak to:bb nyelven is
       elerheto"ek, amelyek mindegyike ko:nnyen fellelheto" a
       http://www.FreeBSD.org. oldalon.

     * Sok FreeBSD IRC csatorna, forum es felhasznaloi csoport
       letezik. Tekintse meg a http://www.FreeBSD.org/support.html
       oldalt a valasztekert.

   Ha FreeBSD adminisztratort, fejleszto"t, vagy konzulenst keres,
   ku:djo:n egy levelet a munka leirasaval es fo:ldrajzi helyzetevel
   a <freebsd-jobs@FreeBSD.org> e-mail cimre.

     --------------------------------------------------------------

  4.2. Kereskedelmi leheto"segek

   Sok ceg nyujt kereskedelmi tamogatast a FreeBSD-hez. A ko:vetkezo"
   cimeken talalhat egy ko:zeli ceget:

     * A Kereskedelmi Elarusitok oldal a FreeBSD weblapjain:
       http://www.FreeBSD.org/commercial/

     * FreeBSDMall, akik ko:zel 10 eve nyujtanak tamogatast:
       http://www.freebsdmall.com

     * A BSDTracker adatbazis:
       http://www.nycbug.org/index.php?NAV=BSDTracker

   Ezen kivu:l letezik egy kezdemenyezes, hogy a BSD
   rendszeradminisztratorok tanusitvanyt szerezhessenek:
   http://www.bsdcertification.org.

   Ha a projektje Common Criteria tanusitvanyt igenyel, a FreeBSD-ben
   talalhato TrustedBSD MAC keretrendszer megko:nnyitheti a
   certifikacios folyamatot.

     --------------------------------------------------------------

5. Mi szol a FreeBSD valasztasa mellett?

   Sok elo"ny szol amellett, hogy a FreeBSD megoldasait hasznalja az
   IT infrastrukturajaban:

     * A FreeBSD jol dokumentalt es sok szabvanyt ko:vet, igy a
       halado vagy szakerto" Linux es UNIX rendszeradminisztratorok
       ko:nnyen atvalthatnak a FreeBSD szolgaltatasaira.

     * A belso" fejleszto"knek teljes hozzaferesu:k van a FreeBSD
       kodjahoz[4], egeszen a legelso" kiadasig visszameno"leg. A
       koddal egyu:tt elerheto" az o:sszes naplobejegyzes is, amelyek
       a valtoztatasok es hibajavitasok leirasat tartalmazzak.
       Tovabba a fejleszto"k ko:nnyen kinyerhetik a kodbol barmelyik
       kiadast a megfelelo" cimke alkalmazasaval. Ezzel szemben a
       Linux eredetileg nem ko:vette ezt a modellt, de mostanaban
       atvaltottak egy kiforrottabb fejlesztesi modellre.[5]

     * A belso" fejleszto"knek szinten teljes hozzaferesu:k van a
       FreeBSD GNATS hibako:veto" adatbazisahoz. Kepesek lekerdezni
       es nyomonko:vetni a fennallo hibakat, illetve beku:ldeni a
       sajat patcheiket jovahagyasra es a FreeBSD kodjaba
       olvasztasra. Bo"vebben:
       http://www.FreeBSD.org/support.html#gnats

     * A BSD licenc megengedi, hogy szabadon modositsa a kodot, hogy
       megfeleljen az u:zleti celjainak. A GPL-el szemben, itt
       nincsenek megszoritasok az eredmenykent letrejo:tt szoftver
       terjesztesevel kapcsolatban.

     --------------------------------------------------------------

6. Konkluzio

   A FreeBSD kiforrott UNIX-szeru" operacios rendszer, amely rengeteg
   olyan adottsaggal rendelkezik, amely egy modern UNIX rendszerto"l
   elvarhato. Azoknak, akik nyilt forrasu megoldassal kivanjak
   kiegesziteni a jelenlegi infrastrukturajukat, a FreeBSD valoban
   kivalo megoldas.

     --------------------------------------------------------------

7. Fu:ggelek

    1. A http://www.oreilly.com/catalog/opensources/book/kirkmck.html
       oldalon talalhat egy ro:vid to:rtenetet.

    2. Ha egy elegge elfogulatlan attekintes erdekli a ku:lo:nbo:zo"
       licencekro"l tekintse meg a
       http://en.wikipedia.org/wiki/BSD_and_GPL_licensing oldalt.

    3. A FreeBSD Ports Collection hasznalata: a szoftverek
       telepitesehez mindo:ssze ennyit kell begepelnie: pkg_add -r
       csomagnev.

    4. Ezenkivu:l a teljes kod bo:ngeszheto" a webes interfeszen
       keresztu:l: http://www.FreeBSD.org/cgi/cvsweb.cgi/.

    5. Erdekes attekintes talalhato a Linux fejlesztesi modelljero"l
       itt: http://linuxdevices.com/articles/AT4155251624.html.

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
